справа №619/4496/15-к
провадження №1-кс/619/557/15
УХВАЛА
26 жовтня 2015 року м. Дергачі
Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засіданняОСОБА_2
прокурора слідчогоОСОБА_3 ОСОБА_4
Органом досудового розслідування встановлено, що 21.10.2015 року близько 23год.50хв. на автодорозі "Харків-Охтирка" у с. Подвірки Дергачівського району Харківської області співробітниками УСБ України в Харківській області та працівниками ДАІ був зупинений спеціалізований вантажний сідловий тягач-Е «Renault Magnum 440.19» державний номер НОМЕР_1 , разом зі спеціалізованим напівпричепом-рефрижератором-Е "Schmitz SKO 24», державний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , з неопломбованим вантажем недоброякісної продукції - сала свинячого хребтового без пісних частин мороженого без шкіри у полімерних мішках, з ознаками підробки товарно-супровідних документів на вказаний вантаж.
У судовому засіданні прокурор та слідчий просили задовольнити клопотання з підстав, які зазначені у ньому.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, вислухавши показання свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов до висновку про часткове задоволення клопотання з наступних мотивів.
Відповідно до витягу з кримінального провадження 22.10.2015 року та 23.10.2015 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення злочинів, передбачених ч.1 ст. 358 та ст.. 227 КК України.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст.167 цього Кодексу.
Відповідно до п.п.1,3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ст.168 КПК України факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобовязана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Як вбачається з приймального акту від 22.10.2015 року Державна організація «Комбінат «Світанок» ДКУДМР прийняла на зберігання сало хребтове кількістю 20 місць.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Частиною 4 ст.173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до ч.4 ст.170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Одночасно, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання в частині накладення арешту на спеціалізований вантажний сідловий тягач-Е «Renault Magnum 440.19» державний номер НОМЕР_1 (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 ), спеціалізований напівпричеп-рефрижератор-Е "Schmitz SKO 24» державний номер НОМЕР_2 (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 ), оскільки допитані у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснив, що являється лише водієм даного транспортного засобу та здійснював перевозку вантажу за вказівкою диспетчера ТОВ «Євротранс», щодо вантажу, перевезення якого він здійснював, йому нічого не відомо, у його обов`язки входило доставка вантажу у призначене місце. Свідок ОСОБА_6 пояснив, що являється заступником директора ТОВ «Євротранс», їх товариство займається перевезенням ватажу, надійшла заявка на перевезення вантажу із м. Суми до м. Куп`янськ, під час перевезення якого і був затриманий автомобіль.
Враховуючи, що ні водій ОСОБА_5 , ні будь-яка інші особа ТОВ «Євротранс», якому належать спеціалізований вантажний сідловий тягач та спеціалізований напівпричеп-рефрижератор не являються підозрюваними у даному кримінальному провадженні, клопотання в частині накладення арешту на зазначене майно задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити частково.
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст.174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1