Справа № 206/206/6613/15-к
Провадження № 1-кс/206/659/15
У Х В А Л А

"08" грудня 2015 р. слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпропетровську клопотання прокурора прокуратури Самарського району м. Дніпропетровська ОСОБА_3 , про продовження строків тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_4 який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Дніпропетровськ, громадянина України, працездатного, який не працює та не навчається, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_5 ,
08 грудня 2015 року прокурор прокуратури Самарського району м. Дніпропетровська ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 17 жовтня 2015 року, приблизно о 09.30 годині, ОСОБА_4 , знаходився в кімнаті будинку АДРЕСА_3 , де сумісно з раніше йому знайомим ОСОБА_6 розпивав спиртні напої. В ході розпиття спиртних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_6 з невстановлених причин виникла сварка. В ході сварки, ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, маючи умисел на протиправне заподіяння смерті іншій людині і реалізуючи його, діючи умисно, наніс ОСОБА_7 порожньою пляшкою з під пива, яку підібрав на підлозі в кімнаті, не менше одного удару в область потилиці, чим спричинив останньому тілесні ушкодження в результаті яких потерпілий ОСОБА_8 помер на місці.
Згідно лікарського свідоцтва про смерть №868/л від 19.10.2015 року смерть ОСОБА_9 наступила внаслідок: набряк мозку; крововиливи під оболонки мозку, відкрита проникаюча черепно-мозкова травма; напад з використанням тупого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкодження.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
18 жовтня 2015 року у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, повідомлено про підозру.
19 жовтня 2015 року Самарським районним судом м. Дніпропетровська підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 15 грудня 2015 року включно.
Для закінчення кримінального провадження необхідно: провести судово-психіатричну експертизу підозрюваного ОСОБА_4 , з метою встановлення його осудності, наявності душевних захворювань та потреби в застосуванні щодо нього заходів медичного характеру. Допитати як свідків осіб, заявлених у клопотанні захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 (вхідний № З-1 від 02.12.2015). Надати доступ до матеріалів досудового розслідування усім сторонам кримінального провадження. Долучити висновок експерта з нафтопродуктів та паливно-мастильних матеріалів, призначеної 27.10.2015 року. Долучити висновок пожежо-технічної експертизи, призначеної 27.10.2015 року. Виконати вимоги ст. 290 КПК України. Скласти обвинувальний акт чи клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру та затвердити його. Скласти реєстр матеріалів кримінального провадження.
Беручи до уваги вищезазначене, а також тяжкість скоєного злочину, (умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині) виникають сумніви щодо психічного стану підозрюваного ОСОБА_4 , в зв`язку з чим останньому 06.11.2015 року у відділу судово-психіатричних експертиз КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна психіатрична лікарня» ДОР було проведено амбулаторну судово-психіатричну експертизу. Згідно висновку якої (висновок судово-психіатричного експерта № 249 від 06.11.2015 року) ОСОБА_4 рекомендовано проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи.
30.11.2015 року за клопотанням процесуального керівника прокурора прокуратури Самарського району м. Дніпропетровська Самарським районним судом м. Дніпропетровська, підозрюваного ОСОБА_4 направлено до КЗ «Дніпропетровської обласної психіатричної лікарні» Дніпропетровської обласної ради», м. Дніпропетровськ, вул. Бехтєрєва №1, для проведення стаціонарної психіатричної експертизи. Дана експертиза проводиться не менш ніж 21 день.
У зв`язку із вищевикладеним 07.12.2015 року строк досудового розслідування у чинному кримінальному провадженні прокурором Самарського району м. Дніпропетровська продовжено до трьох місяців, тобто до 18.01.2016 року.
У даному кримінальному провадженні виконано необхідні слідчі дії, спрямовані на здобуття та перевірку отриманих доказів у ньому. Разом з тим закінчити розслідування у двох місячний строк немає можливості, оскільки необхідно провести судово-психіатричну експертизу, яка проводиться не менш як 21 день, а строк тримання під вартою закінчується 16.12.2015 року. Також необхідно долучити ряд висновків експертів, які безпосередньо можуть вплинути на викладення фактичних обставин вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення та можуть бути використаний як доказ у даному кримінальному провадженні. Також необхідно провести ряд процесуальних дій, без проведення яких не можливо закінчити досудове розслідування та які, згідно КПК України, є обов`язковими до виконання.
Просить продовжити строк тримання відносно ОСОБА_4 до трьох місяців, тобто до 18 січня 2016 року включно.
Клопотання подано прокурором прокуратури Самарського району м. Дніпропетровська, оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України.
Прокурор підтримав клопотання з підстав, викладених у клопотанні, та просив його задовольнити. Пояснив, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який відповідно до ч. 1 ст. 115 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років тому знаходячись на волі може перешкоджати встановленню істини по справі, як то знищити докази по справі, незаконно впливати на свідків, а також знаючи про покарання за вчинений ним злочин, може сховатися від органу слідства, прокуратури та суду, перешкоджати виконанню процесуальних рішень.
Також зазначив, вжиття більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, з огляду на тяжкість злочину та суб`єктивну поведінку підозрюваного.
Підозрюваний заперечував проти клопотання, просив відмовити у його задоволенні.
Захисник проти задоволення клопотання заперечував, вважаючи, що внаслідок наявності постійного місця проживання, можливо змінити запобіжний захід на менш суворий, не пов`язаний з триманням під вартою.
18 жовтня 2015 року в порядку ст.ст. 276-279 Кримінального процесуального кодексу України ОСОБА_4 було письмово повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
19 жовтня 2015 року Самарським районним судом м. Дніпропетровська підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 15 грудня 2015 року включно.
07 грудня 2015 року строк досудового розслідування у чинному кримінальному провадженні прокуратурою Самарського району м. Дніпропетровська продовжено до трьох місяців, тобто до 18 січня 2016 року включно.
Відповідно до ч.3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
За змістом ст. 199 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
У відповідності до ст. 176 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
За змістом ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Положеннями ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України , тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Для закінчення досудового слідства в кримінальному провадженні необхідно провести судово-психіатричну експертизу, долучити ряд висновків експертів, надати доступ до матеріалів досудового розслідування усім сторонам кримінального провадження, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт у чинному кримінальному провадженні та затвердити його, скласти реєстр матеріалів кримінального провадження.
Врахувавши дійсні обставини справи, схиляюся та приймаю за дійсні доводи прокурора про те, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможе запобігти спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Зазначені висновки засновані перед усім на тому, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчинені особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі.
Вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання.
Оскільки осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 Кримінального процесуального кодексу України і зобов`язалися за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу не знайшлося, застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особиста порука не виявляється можливим.
Передбачений статтею 181 КПК України запобіжний захід домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Беручи до уваги наведені вище обставини, вважаю за неможливе застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Вважаю за необхідне скористатися правом, наданим ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, за змістом якої суд вправі не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 спричинив загибель людини.
За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-184, 193-194, 196, 197, 369, 370, 371, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 18 січня 2016 року включно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області

Слідчий суддя ОСОБА_1