печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 листопада 2014 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого СГ ГСУ ГПУ ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СГ ГСУ ГПУ ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
19.11.2014 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , погодженого прокурором Другого відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна.

У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження вказує, що Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000007 від 21.11.2012 за ч. 4 ст.190, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст. 209, ч.ч. 2, 3 ст. 358 КК України за фактом заволодіння ОСОБА_5 та невстановленими особами земельними ділянками на території Київської області шляхом обману в особливо великих розмірах за попередньою змогою групою осіб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені слідством особи шахрайським шляхом заволоділи правом власності на земельні ділянки, розташовані на території Української міської ради Обухівського району Київської області, шляхом їх оформлення на «підставних» осіб, тобто на громадян, котрі фактично були позбавлені можливості володіти, користуватися і розпоряджатися даною землею, з подальшою зміною суб`єктів власності на свою користь. З метою надання вигляду законності переходу права власності на земельні ділянки з державної у приватну, невстановлені особи, використовуючи злочинну схему її вилучення, шахрайським шляхом ввели в оману окремих громадян та використали передбачене законодавством їхнє право на отримання безоплатно у власність земельної ділянки, тобто фактично організували проведення нікчемних операції по оформленню на ім`я громадян земельних ділянок з подальшим переоформленням їх на користь довірених осіб.

Земельні ділянки з кадастровими номерами :05:007:1000:05:007:0069, :05:007:1000:05:007:0094, :05:007:0112, :05:007:0113 практично всією площею накладаються на акваторію Канівського водосховища та відносяться до земель водного фонду, а тому відповідно до положень ст.ст. 88, 89 Водного кодексу України, ст.ст. 59-61, ч. 4 ст. 83 Земельного кодексу України не можуть виділятися у приватну власність.

Так, невстановлені особи, організувавши всупереч вимогам земельного та водного законодавства України з використанням підроблених документів виділення земельних ділянок водного фонду у власність переліченим вище особам, які фактично були позбавлені можливості володіти, розпоряджатися та користуватися цією землею, діючи з метою реалізації свого злочинного наміру, спрямованого на протиправне заволодіння зазначеними вище земельними ділянками, здійснили декілька їх переоформлень, внаслідок яких незаконно набули фактичні права власності на дану землю.

Земельні ділянки з кадастровими номерами :05:007:0067, :05:007:0068, :05:007:0069, :05:007:0090, :05:007:0091, :05:007:0092, :05:007:0093, :05:007:0094, :05:007:0112, :05:007:0113 становлять собою майно, набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, що підпадає під ознаки п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Частиною другою вищезазначеної статті передбачено, що слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій ст. 167 КПК України.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, яке є предметом кримінального правопорушення, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт та заборонити відчуження земельних ділянок на території Української міської ради Обухівського району Київської області, що мають наступні кадастрові номери: :05:007:0067, :05:007:0068, :05:007:0069, :05:007:0090, :05:007:0091, :05:007:0092, :05:007:0093, :05:007:0094, :05:007:0112, :05:007:0113.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню, відповідно до ст. 535 КПК України та закону про виконавче провадження.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1