Справа № 456/4901/14-к
Провадження № 1-кп/456/48/2015
УХВАЛА
про призначення комісійної психологічної експертизи
26 лютого 2015 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Стрий під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001734 від 18.09.2014 р. відносно ОСОБА_7 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, клопотання прокурора про призначення комісійної психологічної експертизи,

в с т а н о в и в :
Згідно обвинувального акту, ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що 18.09.2014 року близько 02.00 год., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, та знаходячись разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_8 за місцем свого проживання в квартирі АДРЕСА_1 , під час словесного конфлікту, який виник між нею та її співмешканцем ОСОБА_8 , на грунті особистих неприязних відносин, керуючись раптово виниклим умислом на вбивство останнього, з метою його реалізації, взяла у праву руку кухонний ніж, клинком якого нанесла один удар потерпілому в ділянку між грудною кліткою та шиєю справа, спричинивши йому згідно із висновком експертизи наскрізне колото-різане поранення з ушкодженням підключичної артерії та передньо-бокової стінки трахеї з подальшою масивною зовнішньою крововтратою та розвитком геморагічного шоку, що відноситься до тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент спричинення і в даному випадку перебуває в прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті, від отриманого ушкодження ОСОБА_8 помер на місці події, тобто ОСОБА_7 умисно вбила останнього.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 , покликаючись на неповному дослідження заявив клопотання про призначення в справі комісійної психологічної експертизи та вказав, що на думку досудового слідства акт судово-психіатричного експерта №180 від 05.11.2014 р. носить виключно суб`єктивний характер і не відповідає об`єктивним обставинам справи, під час проведення експертизи експерт психолог не в повній мірі врахував обставини справи і покликався лише на показання обвинуваченої, які вона дала під час вільної розповіді, в психологічній частині експертизи експерт нічого не вказав про стан алкогольного сп`яніння, в якому перебувала обвинувачена, що в свою чергу може повністю або частково виключати стан сильного душевного хвилювання. На виклик суду, експерт-психолог ОСОБА_9 не з`явився, про стан сильного страху, як медичну підставу для кваліфікації стану сильного душевного хвилювання не пояснив, а тому є всі підстави для проведення комісійної психологічної експертизи, яку просить призначити в порядку ст.332 КПК України.

Потерпілий ОСОБА_10 підтримав клопотання прокурора.

Обвинувачена ОСОБА_7 та її захисник ОСОБА_6 проти клопотання прокурора заперечили, вважають висновок експерта повним та таким, що містить відповіді на всі поставлені досудовим слідством питання.

Суд заслухавши пояснення сторін та дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання прокурора про призначення комісійної психологічної експертизи підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Відповідно до ч.2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року із змінами Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань. Комісія експертів може бути створена судом чи за його рішенням керівником судово-експертної установи.

Згідно акту комплексної судово психолого-психіатричної експертизи №180 від 05 листопада 2014 року експерт-психолог прийшов до висновку, що ОСОБА_11 на момент вчинення злочину перебувала у стані сильного страху, який виник раптово, внаслідок нападу на неї озброєного ножем ОСОБА_8 . Стан сильного страху, так само, як і стан фізіологічного афекту, є психологічною підставою для юридичного висновку про стан сильного душевного хвилювання.

Суд вважає доводи прокурора, якими останній обгрунтовує клопотання про призначення комісійної психологічної експертизи такими, що заслуговують на увагу, виходячи з наступного.

Згідно наукової медичної літератури (Критерії діагностики та експертної оцінки короткочасних афективних станів у судово-психіатричній практиці ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , А.В. Каніщев) афект фізіологічний короткочасний хворобливий розлад психічної діяльності непсихотичного рівня, що виникає раптово під впливом зовнішніх факторів, виявляється недиференційованою емоцією, звуженням свідомості, руховим збудженням і діями, спрямованими проти подразника. Характерними ознаками фізіологічного афекту є надзвичайність реакції особи, фазність перебігу близька до патологічного афекту, раптовість виникнення (несподіваність для суб`єкта), типові судинно-вегетативні вияви, звуження свідомості з розладом цілісності сприймання, специфічні зміни комунікативної функції, спрощення та відрив від ситуації, невідповідність характеру і результату дій причині, що їх викликала, зв`язок дій і афективних переживань з психотравмуючим фактором, раптовість виходу внаслідок психічного виснаження, часткова амнезія вчиненого. В «Юридичній енциклопедії» фізіологічний афект визначається як короткочасний хворобливий розлад психічної діяльності непсихотичного рівня, що виникає раптово під впливом зовнішніх факторів. Проявляється емоціями гніву або страху, звуженням свідомості, руховим збудженням і діями, спрямованими на знищення подразника.

У ст. 116 КК України вказано на сильне душевне хвилювання, що раптово виникло внаслідок протизаконного насильства, систематичного знущання або тяжкої образи з боку потерпілого.

З висновку експерта психолога вбачається, що стан сильного страху було викликано, на думку експерта, неправомірними діями потерпілого ОСОБА_8 , однак, окрім пояснень обвинуваченої по даному факту, експертом не досліджено і не наведено жодних інших доказів, які б давали підстави вважати, що саме поведінка потерпілого спровокувала дії обвинуваченої. Окрім цього, з психологічної частини висновку незрозуміло, чи враховано експертом стан алкогольного сп`яніння, в якому перебувала обвинувачена, і чи міг цей стан посилити реакцію потерпілої на неправомірні щодо неї дії.

Суд вважає, що для правильного вирішення питання про те, чи знаходився суб?єкт у стані фізіологічного афекту, експерт повинен був дослідити також: а) характер афектогенної ситуації; б) індивідуально-психологічні особливості особистості; в) психофізіологічний стан особи напередодні вчинення злочину; г) характер дій особи в момент вчинення злочину; д) особливості поведінки особи відразу ж після вчинення злочину, її реакція на слова оточуючих, ставлення до своїх протиправних дій та до наслідків, що настали.

Важливою проблемою при проведенні експертизи повинно було бути встановлення співвідношення фізіологічного афекту та алкогольного сп`яніння, оскільки такий по-різному впливає на поведінку людини. Одні особи стають активними, рухливими, часом агресивними, інші, навпаки, пасивні, байдужі до оточуючих і ситуації. Отже, алкоголь, з одного боку, полегшує виникнення афективного стану, з іншого - сприяє негативному впливу екстремальних психічних станів на свідомість і нервову діяльність.

Окрім цього, в висновку експерта відсутні покликання на будь-які нормативні документи, які б давали підстави суду вважати, що стан сильного страху, який описує експерт психолог в своєму висновку, може бути психологічною підставою для юридичного висновку про стан сильного душевного хвилювання.

А тому суд вважає, що акт комплексної судово психолого-психіатричної експертизи №180 від 05 листопада 2014 року про перебування ОСОБА_7 в момент інкримінованих їй дій в стані сильного страху викликає сумнів, дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для виконання сторонами їх процесуальних обов`язків і здійснення наданих їм прав у відповідності до вимог КПК України, з метою повного, всебічного і об`єктивного дослідження емоційного стану обвинуваченої на час інкримінованих їй дій, вважає за необхідне призначити судову комісійну психологічну експертизу, при проведенні якої обов`язково слід дослідити питання співвідношення стану алкогольного сп`яніння та врахувати постанову слідчого про незгоду з висновком експерта від 11.11.2014 р. (Т.1 а.с.114-116) та інші матеріали кримінального провадження, зокрема показання обвинуваченої, потерпілого та свідків, дані ними в судовому засіданні, які містяться на звукозаписі судового засідання.

Проведення експертизи слід доручити судовим експертам-психологам Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні із залученням експертів-психологів інших закладів, окрім експерта психолога ОСОБА_9 .

Керуючись ст.ст.242, 332 КПК України, -

у х в а л и л а :
Призначити у справі комісійну судову психологічну експертизу, проведення якої доручити судовому відділенню Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні із залученням експертів-психологів інших закладів, окрім експерта психолога ОСОБА_9 .

На вирішення експертів поставити питання:

1)
Чи знаходилася ОСОБА_7 на момент інкримінованих їй дій у стані фізіологічного афекту або іншому стані, який може бути психологічною підставою для юридичного висновку про стан сильного душевного хвилювання?

2) Якщо так, то чи в повній мірі стан фізіологічного афекту охоплював її дії?

3) Які психологічні причини обумовили настання такого стану?

4) У якій формі протікав афект?

5) Чи могла ОСОБА_7 у такому стані передбачати наслідки своїх дій?

6) Чи виник фізіологічний афект обвинуваченої ОСОБА_7 в силу її індивідуальних властивостей через деякий час після протизаконного насильства щодо неї?

7) Чи могла поведінка потерпілого, яка, хоча й не полягала у протизаконному насильстві, викликати у обвинуваченої стан фізіологічного афекту?

8) Чи стан алкогольного сп`яніння, в якому перебувала ОСОБА_7 виключає фізіологічний афект?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

В розпорядження експертів судового відділення Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні, яка знаходиться за адресою: м.Львів, вул.Кульпарківська, 95 направити матеріали кримінальної справи №456/4901/14-к.

Експертизу слід провести в розумні строки, передбачені КПК України та врахувати, що обвинувачена ОСОБА_7 утримується під вартою, строк тримання під вартою закінчується 27 квітня 2015 року.

Доручити начальнику Львівського ЛСІ №19 доставити ОСОБА_7 до Львівської обласної клінічної психіатричної лікарні, для проведення вказаної експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя ОСОБА_1