копія Справа №705/1433/14-к
1-кс/705/188/14
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 березня 2014 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі :

слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання слідчого СВ Уманського МВ УМВС України в Черкаській області ОСОБА_5 , що погоджене прокурором прокуратури м. Умань ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Уманського МВ УМВС України в Черкаській області, звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про арешт майна. Вказане клопотання погоджене прокурором прокуратури м. Умань Черкаської області ОСОБА_3 .. В клопотанні вказано, що в провадженні СВ Уманського МВ УМВС України в Черкаській області знаходяться матеріали кримінального провадження, що внесене до ЄРДР за № 0000126 від 29.01.2014 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

09 березня 2014 року було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 . В ході обшуку було вилучене майно, а саме грошові кошти в сумі 203 гривні, мобільний телефон «Нокія 305» в чохлі з сім-картою «Київстар» та сім-картою «Лайф». Так як санкція ч. 2 ст.. 307 КК України передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, тому необхідно арештувати вказане майно, так як воно перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_4 .. Право власності на майно підтверджується протоколом обшуку.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали просили його задоволити.

Підозрюваний ОСОБА_4 у вирішенні даного питання поклався на думку суду.

Вислухавши пояснення прокурора, слідчого, підозрюваного, перевіривши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступного.

В СВ Уманського МВ УМВС України в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000126 від 29 січня 2014 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

За змістом ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

В статті 167 КПК України зазначається, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення;3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом;4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Статтею 168 КПК України передбачений порядок тимчасового вилучення майна. Тобто, тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому ст.ст. 207, 208 КПК. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол. В порушення вимог даної статті до клопотання слідчим не було додано відповідних протоколів, які засвідчували факт тимчасового вилучення та передачі майна підозрюваного ОСОБА_4 ..

Згідно ст. 169 КПК, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; у випадках, передбачених ч. 5 ст. 171 ч. 6 ст. 173 КПК.

Арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна слідчий повинен був виконати вимоги передбачені ст. 171 КПК України, а саме: у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, беручи до уваги викладене слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна, у зв`язку з його невідповідністю вимогам КПК, підлягає поверненню прокурору, для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 26, 167,168,169, 170,171,172,309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Уманського МВ УМВС України в Черкаській області ОСОБА_5 , що погоджене прокурором прокуратури м. Умань ОСОБА_3 про арешт майна - повернути прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1