Номер провадження 1-кп/643/738/15
УХВАЛА

30.09.2015 року Московський районний суд м.Харкова в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
при секретарі - ОСОБА_2
за участю прокурора ОСОБА_3
представника потерпілої ОСОБА_5
захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_6
обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8
14.08.2015 року до Московського районного суду м. Харкова надійшов вказаний обвинувальний акт.
Ухвалою судді від 18.08.2015 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.
Обвинувальний акт затверджений 31.07.2015 року (а.с 2-7).
До обвинувального акту додано: реєстр матеріалів досудового розслідування (а.с. 8-12), розписки підозрюваних про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування (а.с.13, 14).
Виконуючи вимоги ст.ст. 314, 315 КПК України, суд з`ясував думку учасників підготовчого засідання про можливість призначення судового розгляду.
Прокурор ОСОБА_3 просила призначити кримінальне провадження до судового розгляду.
Захисник обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання про повернення обвинувального акту від 31.07.2015року прокурору для усунення недоліків. В обґрунтування якого зазначив, що в порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 291 КПК України в обвинувальному акті не зазначено повні дані про місце народження обвинувачених та потерпілої, зокрема не вказано назву держави, де народилися обвинувачені та потерпіла, не зазначено повні дані про місце проживання обвинувачених та потерпілої, зокрема, відсутній відповідний поштовий індекс за місцем проживання обвинувачених та потерпілої, а також не зазначено назву держави, де вони проживають. Крім того, зазначив що виходячи із положень ст. 283 КПК України досудове розслідування закінчується, зокрема, зверненням прокурора до суду з обвинувальним актом. Обвинувальний акт складається слідчим та затверджується прокурором після ознайомлення сторін з матеріалами досудового розслідування, тобто надання сторонам кримінального провадження доступу до матеріалів досудового розслідування з правом ознайомлення з ними повинно передувати складенню та затвердженню обвинувального акту. В іншому випадку має місце порушення прав та законних інтересів сторін, в тому числі права підозрюваного (обвинуваченого) на захист. Після складення обвинувального акту проведення будь-яких слідчих та процесуальних дій не допускається. Як вбачається з обвинувального акту, затвердженого прокурором прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , датою його складення та затвердження є 31.07.2015 р. Однак, на дату складення та затвердження вказаного обвинувального акту, тобто на 31.07.2015 р., підозрюваному ОСОБА_7 та його другому захиснику адвокату ОСОБА_9 не було надано доступ до матеріалів досудового розслідування. Підозрюваний ОСОБА_7 та його другий захисник адвокат ОСОБА_9 були ознайомлені з матеріалами досудового розслідування лише 04.08.2015р. про що у матеріалах досудового розслідування є відповідні розписки. Таким чином, підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_9 у зв`язку з тим, що досудове розслідування 31.07.2015 р. було вже закінчено, фактично були позбавлені можливості заявити слідчому та прокурору будь-які клопотання та надати додаткові докази. Також, всупереч положенням ст. 293 КПК України адвокату ОСОБА_9 не було вручено копію обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, про що свідчить відсутність відповідної розписки захисника ОСОБА_9 , а в самому обвинувальному акті навіть відсутні дані про наявність у підозрюваного ОСОБА_7 другого захисника адвоката ОСОБА_9 . Також в порушення вимог КПК України обвинувальний акт було складено та направлено прокурором до суду без дотримання права підозрюваних та їх захисників на ознайомлення з усіма матеріалами кримінального провадження. Так, відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 290 КПК України, прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання. Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ та можливість скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді. Однак, незважаючи на наявність у кримінальному провадженні речових доказів, зокрема, конструкцій ліфта, та інших доказів, ані прокурор, ані слідчий не надали доступ стороні захисту до них. Вищевказане свідчить про грубе порушення права підозрюваних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на захист, гарантовані їм як Конституцією України, так і ст. 42 КПК України. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акта додається, зокрема, реєстр матеріалів досудового розслідування. В порушення вимог ст. 109 КПК України, у долученому до обвинувального акту реєстрі матеріалів досудового розслідування, що є невід`ємною частиною обвинувального акту, не зазначені всі процесуальні дії та рішення, прийняті в ході розслідування. Так, в реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутні дані про повідомлення потерпілої ОСОБА_4 про завершення досудового розслідування та про надання їй доступу до матеріалів досудового розслідування. Також, у реєстрі відсутні дані про залучення до кримінального провадження другого захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_9 та повідомлення захисника ОСОБА_9 про завершення досудового розслідування. Крім того, розділ ІІІ Реєстру матеріалів досудового розслідування «Заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані під час досудового розслідування» не містить даних про строки застосування таких заходів. Також у п. 15 Розділу II Реєстру містяться дані про складання обвинувального акту прокурором ОСОБА_3 , у той же час обвинувальний акт, крім прокурора, також підписано слідчим ОСОБА_10 . Відповідно ж до вимог ч .3 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. В порушення вимог ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт містить відомості про висновок судово-медичної експертизи та висновок судової комплексної електротехнічної та в галузі охорони праці та безпеки життєдіяльності експертизи, а саме: номер, дату та результат, які можуть бути доказами у кримінальному провадженні і мають надаватися суду прокурором лише на відповідній стадії судового провадження для підтвердження фактичних обставин кримінального правопорушення, які викладені в обвинувальному акті. Зазначене свідчить про недотримання вимог КПК України при складенні обвинувального акту.
Обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підтримали клопотання.
Прокурор ОСОБА_3 щодо повернення обвинувального акту посилалась на розсуд суду.
Потерпіла ОСОБА_4 заперечувала проти повернення обвинувального акту.
Представник потерпілої ОСОБА_5 щодо повернення обвинувального акту посилався на розсуд суду.
Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього додатки, прийшов до наступних висновків.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
При вивченні обвинувального акту, судом встановлено, що вищевказаний обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
Ч.2 ст. 291 КПК України визначено перелік відомостей, які мають бути зазначені в обвинувальному акті, а саме: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого; 3) анкетні відомості кожного потерпілого; 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 8) розмір витрат на залучення експерта; 9) дату та місце його складання та затвердження.
Так, відповідно до ст. 293 КПК одночасно з переданням обвинувального акта до суду прокурор зобов`язаний під розписку надати їх копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному та його захиснику.
При цьому, в матеріалах кримінального провадження розписки захисників про отримання обвинувального акту відсутні.
Обов`язковим додатком до обвинувального акту є реєстр матеріалів досудового розслідування, як процесуальний документ фіксування кримінального провадження, який повинний містити довідкові відомості про шлях утворення доказової бази обвинувачення, засоби одержання доказової інформації та забезпечення кримінального провадження. Достатньо повний реєстр дає можливість суду в судовому засіданні ретельно і повною мірою дослідити, перевірити зібрані під час досудового розслідування докази та постановити обґрунтоване рішення. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен відповідати вимогам ст. 109 КПК України.
Реєстру матеріалів досудового розслідування не відповідає вимогам ст. 109 КПК України, оскільки в ньому не зазначені дані про роз`яснення підозрюваним їх прав; відсутні дані про роз`яснення прав потерпілій особі; відсутні дані про залучення до кримінального провадження другого захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_9 ; не міститься інформація про повідомлення захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_9 та потерпілої щодо завершення досудового розслідування та про відкриття матеріалів кримінального провадження; відсутні дані про заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані під час досудового розслідування.
Крім того, виходячи із положень ст. 283 КПК України досудове розслідування закінчується, зокрема, зверненням прокурора до суду з обвинувальним актом. Обвинувальний акт складається слідчим та затверджується прокурором після ознайомлення сторін з матеріалами досудового розслідування, тобто надання сторонам кримінального провадження доступу до матеріалів досудового розслідування з правом ознайомлення з ними повинно передувати складенню та затвердженню обвинувального акту. В іншому випадку має місце порушення прав та законних інтересів сторін, в тому числі права підозрюваного (обвинуваченого) на захист. Після складення обвинувального акту проведення будь-яких слідчих та процесуальних дій не допускається. Як вбачається з обвинувального акту, затвердженого прокурором прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , датою його складення та затвердження є 31.07.2015 р. Однак, на дату складення та затвердження вказаного обвинувального акту, тобто на 31.07.2015 р., підозрюваному ОСОБА_7 та його другому захиснику адвокату ОСОБА_9 не було надано доступ до матеріалів досудового розслідування. Підозрюваний ОСОБА_7 та його другий захисник адвокат ОСОБА_9 були ознайомлені з матеріалами досудового розслідування лише 04.08.2015р. про що свідчить оглянутий в судовому засіданні протокол про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 04.08.2015року.
Крім того, відповідно до ст..291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. Обвинувальний акт підписує слідчий та прокурор який його затвердив. Прокурор підписує одноособово, якщо він склав його самостійно. Як зазначено у реєстрі матеріалів досудового розслідування, обвинувальний акт було складено 31.07.2015року прокурором ОСОБА_3 , однак як вбачається з обвинувального акту, він складений слідчим ОСОБА_10 .
Вказані недоліки обвинувального акту є порушенням вимог КПК України, що може бути перешкодою у розгляді обвинувального акту згідно з вимогами ст. 2 КПК України щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду кримінального провадження.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що у відповідності до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України даний обвинувальний акт необхідно повернути прокурору для усунення виявлених недоліків, оскільки він не відповідає вимогам ст.ст. 109, 291 КПК України.
Інші порушення на які посилається в своєму клопотанні захисник обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_6 не можуть бути підставою для повернення обвинувального акту прокуророві.
Керуючись ст.ст. 109,291,314 КПК України, суд,-
Обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України - повернути прокурору м.Харкова для усунення виявлених недоліків.
Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом семи днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.
Суддя ОСОБА_1