АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2015 року Апеляційний суд м. Києва у складі судді-доповідача ОСОБА_1 , отримавши апеляційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 16 лютого 2015 року, -
ВСТАНОВИВ:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ Солом`янського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене старшим прокурором прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_4 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 80 мінімальних заробітних плат, що становить 97 440 гривень щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні № 0001445 від 14 лютого 2015 року.
На ухвалу слідчого судді представник потерпілої у кримінальному провадженні ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Перевіривши зміст апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового та кримінального проваджень, вважаю, що апеляційну скаргу слід повернути особі, яка її подала.
Статтею 58 КПК України визначено, що представник потерпілого користується процесуальними правами потерпілого, інтереси якого представляє.
Права потерпілого визначені статтею 56 КПК України.
Зміст ст. 56 КПК України визначає права потерпілого як обсяг та межі дозволеної поведінки у кримінальному провадженні.
Зокрема, положення п. 2 ст. 56 КПК України надають потерпілому право бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного заходів забезпечення кримінального провадження (в тому числі і застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою).
При цьому право на оскарження застосованих щодо підозрюваного заходів забезпечення кримінального провадження, вказана норма не надає.
Аналогічне випливає також зі змісту п. 7 ч. 1 ст. 56 КПК України та ст. 183 КПК України.
Так, згідно п. 7 ч. 1 ст. 56 КПК України, потерпілий має право протягом кримінального провадження оскаржувати рішення слідчого судді. В зазначеній нормі міститься застереження, що таке оскарження повинно здійснюватися виключно в порядку, передбаченому КПК України.
Відповідно, здійснювати будь-які процесуальні дії, які стосуються розгляду клопотання, в тому числі оскаржувати в апеляційному порядку рішення слідчого судді за наслідками його розгляду, мають лише вищезазначені процесуальні особи. Потерпілий таким правом не наділений.
З урахуванням викладеного, на підставі п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга представника потерпілої ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підлягає поверненню, оскільки подана особою, яка не має права подавати апеляційну скаргу.

Керуючись ст. 399 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Повернути апеляційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 16 лютого 2015 року, якою задоволено клопотання слідчого СВ Солом`янського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене старшим прокурором прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_4 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 80 мінімальних заробітних плат, що становить 97 440 гривень щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні № 0001445 від 14 лютого 2015 року..
На ухвалу Апеляційного суду може бути подано касаційну скаргу протягом трьох місяців до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Суддя:

Справа № 11сс/796/645/2015 Категорія 399 КПК України.
Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_6
Доповідач в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1