Справа № 635/5393/18
Провадження № 1-кп/635/28/2026
УХВАЛА

26 березня 2026 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження № 0000327 від 10 травня 2018 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Циркуни Харківського району Харківської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до обвинувального акту, 08.05.2018 приблизно о 13.00, ОСОБА_4 , маючи намір, направлений на таємне протиправне викрадення чужого майна, через незачинену хвіртку зайшов, тим самим проник на територію двору домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де з корисливих мотивів, умисно, таємно, викрав кроля породи «метелик», віком 1 рік, вагою 6 кг, який належить ОСОБА_5 , вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи N? 12701 від 29.05.2018 - 600 гривень 00 копійок, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим зник і розпорядився викраденим майном за власним розсудом, спричинивши потерпілій ОСОБА_5 матеріальний збиток на вищевказану суму.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч. 3 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у сховище.

В судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання щодо закриття даного кримінального провадження, у зв`язку з прийняттям закону про декриміналізацію.

Прокурор в судовому засіданні не заперечувала проти закриття кримінального провадження у зв`язку із декриміналізацією діяння відповідно до Закону України № 3886-IX Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів, який набрав чинності 09 серпня 2024 року. Крім того, зауважила, що оскільки строки для притягнення за ч.1 ст.162 КК України спливли, підстави для перекваліфікації дій обвинуваченого за ч.1 ст.162 КК України відсутні.

Обвинувачений просив закрити провадження, при цьому, зазначив, що йому зрозуміла суть закриття кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 6 ст. 3 КК України, зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За загальним правилом, закріпленим у ч. 2 ст. 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині 1ст. 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у ч. 1 ст. 5 КК України. Згідно із частиною першою цієї статті закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-ХІ від 18 липня 2024 року, який набрав чинності 09 серпня 2024 року, внесено зміни до КУпАП, а саме ст. 51 КУпАП викладено в редакції, яка визначає, що дрібною крадіжкою є викрадення майна вартістю від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів громадян.

Таким чином, розмір вартості майна за яким розмежовується адміністративне правопорушення та кримінальне правопорушення з 0,2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, визначених ст. 51 в редакції Закону № 1449-VI від 04.06.2009 року, збільшено до 2 неоподатковуваних мінімумів громадян, що станом на 2018 рік становило 1762 грн., тобто кримінальна відповідальність настає у випадку заволодіння майном вартістю понад 1762 грн.

Таким чином, внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до декриміналізації діяння, і дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, надійшло до суду 03 серпня 2018 року, однак на момент розгляду цього кримінального провадження судом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, оскільки Законом України № 3886-ХІ від 18 липня 2024 року внесено зміни до ст. 51 КУпАП та збільшено розмір вартості майна, який впливає на розмежування адміністративного правопорушення та кримінального правопорушення та кваліфікацію дій особи.

Так, в обвинувальному акті вказано, що протиправними діями ОСОБА_4 заподіяна майнова шкода ОСОБА_5 на суму 600 грн. 00 коп., тобто встановлена досудовим розслідуванням заподіяна шкода обвинуваченим не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що станом на 01 січня 2018 року становило 1762 грн.

Положення п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України передбачають, що кримінальне провадження закривається у разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Враховуючи вище зазначене, суд приходить до висновку, що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 185 КК України підлягає закриттю на підставі п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Також, оскільки строки давності для притягнення до відповідальності за ч.1 ст.162 КК України спливли, підстави для перекваліфікації дій обвинуваченого на ч.1 ст.162 КК України відсутні.

Питання щодо речових доказів суд вирішує на підставі ст.100 КПК України.

Керуючись ст. ст. 284, 479-2 КПК України, ст.ст. 3, 4, 5 КК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження № 0000327 від 10 травня 2018 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України закрити на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Копію ухвали суду та матеріали направити до відділеня поліції № 1 Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області для вирішення питання про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст. 51 КУпАП.

Ухвала протягом семи днів з дня її проголошення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, у разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1