Справа № 459/4422/25
Провадження № 1-кп/459/288/2025
УХВАЛА

судового засідання

26 березня 2026 року колегія суддів Шептицького міського суду Львівської області

у складі: головуючого-судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

потерпілої ОСОБА_8

розглянувши у відкритому у судовому засіданні в залі суду у місті Шептицькому кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000666 від 20.10.2025 відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

15.12.2025 в провадження Шептицького міського суду Львівської області надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000666 від 20.10.2025.

Ухвалою Шептицького міського суду Львівської області від 29.01.2026 обвинуваченому ОСОБА_6 продовженозапобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, починаючи з 29 січня 2026 року по 29 березня 2026 року включно.

Прокурор подав клопотання про продовження стосовно обвинуваченого строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, так як обставини які були підставою для обрання запобіжного заходу, на даний час не відпали, а попередньо обраний строк тримання під вартою спливає.

Потерпіла підтримала клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому.

Обвинувачений у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу заперечив, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Окрім цього зазначив, що дане клопотання подане з порушенням вимог КПК України.

Захисник у судовому засіданні також заперечив щодо задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вислухавши думки учасників справи, вивчивши матеріали справи, колегія суддів прийшла до такого висновку.

Згідно із ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ухвалою Шептицького міського суду Львівської області від 29.01.2026 обвинуваченому ОСОБА_6 продовженозапобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, починаючи з 29 січня 2026 року по 29 березня 2026 року включно, без визначення розміру застави.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частиною першою ст. 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Клопотання про продовження запобіжного заходу тримання під вартою подано з дотриманням вимог ст. 184 КПК України.

Так, згідно з ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Обґрунтована підозра у вчинені ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення існує й надалі.

Виклад обставин, котрі прокурор навів як свідчення того, що попередні ризики не зменшилися, суд вважає обґрунтованими з таких міркувань. Об`єкт посягання кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 ; обставини та характер вчинення останнього, вид і тяжкість кримінально-правової санкції за інкриміноване діяння; вік та стан його здоров`я; сімейний стан у своїй сукупності дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити спроби: 1) переховуватися від суду; 2) незаконно впливати на потерпілу та свідків; 3) сховати, спотворити, знищити речові докази; 4) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вищезазначені обставини вказують на те, що більш м`які запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України та виконання покладених на обвинуваченого обов`язків.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Продовжуючи стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд вважає, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд дійшов висновку, що необхідно продовжиити стосовно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених вище ризиків.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження ОСОБА_6 , строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, вчиняти тиск на потерпілу та свідків, або ж сховати, спотворити, знищити речові докази.

Суд вважає, що наведені прокурором в судовому засіданні підстави для продовження строків тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу на даний час не змінилися, тому суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим ст.177 КПК України, а тому клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою слід задовольнити.

При цьому, у відповідності до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає можливим не визначати обвинуваченому заставу.

Керуючись ст.ст. 183, 331 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без можливості внесення застави, терміном на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 26 березня 2026 року по 24 травня 2026 року включно.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3