Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1758/26
Номер провадження 1-кс/711/610/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2026 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою талона-повідомлення № 368 від 18.02.2026.

Скаргу мотивує тим, що 18.02.2026 вона вкотре подала заяву з попередженням про кримінальну відповідальність з обставинами події за 05.06.2025. 05.06.20025 працівники поліції майор поліції ОСОБА_4 , старший лейтенант ОСОБА_5 , лейтенант поліції ОСОБА_6 , у с. Товмач організували обрив повітряних електроліній, що постачали електроенергію до житлового будинку сім`ї і самому військовослужбовцю ОСОБА_7 , 1987 р.н. Вказує, що з батьків військовослужбовця працівники поліції вимагають грошові кошти і з 05.06.2025 до даного часу, так як не надали грошові кошти, родина без електроенергії. Проте, уповноваженими особами ГУНП в Черкаській області, всупереч вимогам ст.214 КПК України, допущено бездіяльність. Вважає, що відомості викладені в заяві повинні негайно бути внесені до ЄРДР на направлено на досудове розслідування до ДБР.

З урахуванням вище викладеного та на підставі ст.ст.214, 303, 307 КПК України, просить визнати бездіяльність ГУНП в Черкаській області та ухвалою слідчого судді зобов`язати внести відомості до ЄРДР за талоном повідомленням ЄО 368.

25.02.2026, суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначений для розгляду судової справи №711/1758/26.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, до початку судового засідання подала клопотання в якому просила розглядати скаргу без її участі. Довіряє повному складу суду. Просить задовольнити скаргу і зобов`язати внести відомості до ЄРДР.

Представник ГУНП в судове засідання не з`явився, причину неявки не повідомив, про час, дату та місце слухання справи був повідомлений належним чином. Клопотання про відкладення судового засідання не подавав.

До початку судового засідання від ГУНП в Черкаській області на електронну адресу суду надійшли матеріали, за результати розгляду звернень ОСОБА_3 , які приєднані до матеріалів справи.

Обов`язкової участі сторін не встановлено.

Положеннями ч.4 ст.107 КПК України визначено, що у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає за можливе розгляд скарги проводити у відсутність учасників справи та без фіксування судового процесу технічними засобами.

Дослідивши письмові матеріали додані до скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 1 Кримінально процесуального кодексу України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими нормами КПК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

В судовому засіданні встановлено, що 18.02.20206 до ГУНП надійшла заява ОСОБА_3 про те, що керівництво Звенигородського РВП не виконало ухвалу Звенигородського районного суду від 03.07.2025 №694/1814/25 щодо внесення відомостей до ЄРДР стосовно поліцейських ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

18.02.20206 відомості викладені у зверненні, відповідно до п.12 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, зареєстрованого ГУНП до інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України за № 368.

В судовому засіданні встановлено, що 03.07.20205 ухвалою слідчого суді Звенигородського районного суду Черкаської області (справа №694/1814/25) задоволено скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СВ Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР. Зобов`язано посадових осіб органу досудового розслідування (слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості про кримінальне правопорушення, відображене в повідомленні ОСОБА_3 , поданому 18.06.20205 до Звенигородського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, в порядку ст.214 КПК України.

На підставі ухвали слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області (справа №694/1814/25) розпочате кримінальне провадження №0000817 від 11.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194-1 КК України.

Також встановлено, що копію витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000817 від 11.07.2025 вручено ОСОБА_3 , про що останньою на витягу зроблено відповідно відмітку про отримання.

Листом т.в.о. заступника начальника управління начальника ОМВ ОСОБА_8 за № від 29.09.2025, ОСОБА_3 було повідомлено, що СУ ГУНП в Черкаській області, за дорученням керівництва та в межах компетенції, розглянуті її звернення від 12.09.2025, зареєстровані до інформаційно-комунікаційної системи Інформаційного порталу Національної поліції України Звенигородського районного відділу ГУНП за № 27898, 27890, 27895, 27887, 27885 щодо можливих неправомірних дій заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділу Звенигородського районного відділу поліції ГУНП ОСОБА_9 , які полягають у невиконанні з 28.05.2025 по теперішній час ухвал Звенигородського районного суду Черкаської області про внесення відомостей до ЄРДР за попередніми зверненнями.

28.10.2025 за результатами проведеного досудового розслідування у кримінальному проваджені №0000817 від 11.07.2025 прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

В подальшому, листом заступника начальника управління начальника ОМВ ОСОБА_8 за №37811-2026 від 05.03.2026, за результатами звернення від 18.02.2026 щодо можливих неправомірних дій керівництва Звенигородського районного відділу поліції ГУНП які не виконують ухвалу слідчого судді Звенигордського районного суду Черкаської області від 03.07.2025 № 694/1814/25, ОСОБА_3 надано відповідь про закриття кримінального провадження №0000817 від 11.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.194-1 КК України на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів, за результати розгляду звернень ОСОБА_3 , які надійшли на електронну адресу Придніпровського районного суду м. Черкаси від ГУНП в Черкаській області та досліджені в судовому засіданні, неодноразово надходили звернення ОСОБА_3 аналогічного змісту, які розглянуті, про що проінформовано заявника щодо виконання ухвали Звенигородського районного суду Черкаської області від 03.07.2025 №694/1814/25.

Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч.1 ст.214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК України).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви. Що відповідає правильній процедурі внесення відомостей, встановленої законодавством та принципам, закріпленим у КПК України.

Також, слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст.383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України).

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

У постанові Великої Палати № 818/1526/18 від 30.01.2019, зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Проаналізувавши звернення ОСОБА_3 встановлено, що з даного приводу були внесені відомості та здійснювалося досудове розслідування та прийняте рішення про закриття кримінального провадження, яке не було оскаржене. Тому, дійсно відсутні підстави для повторного внесення відомостей до ЄРДР, що були предметом детальної перевірки, в даному випадку застосовується принцип юридичної визначеності та законодавством не передбачене повторне внесення відомостей до ЄРДР, що були предметом розгляду правоохоронних органів.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність об`єктивних даних, які б свідчили про ймовірність вчинення нового кримінального правопорушення, а викладених у заяві обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

В свою чергу, оскільки було розглянуто вказану заяву та надано відносно неї відповідь, то бездіяльності органу досудового розслідування у вказаних діях - не вбачається, проаналізовано скаргу, приходжу до висновку, що не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Отже, скарга не підлягає до задоволення, оскільки є безпідставною та необґрунтованою, а повідомлені відомості були предметом розгляду щодо внесення до ЄРДР, що підтверджують додані матеріали.

Крім цього, слідчий суддя враховує рішення Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17.06.2020 та роз`яснює, що положення ч.3 ст.307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду, а особою, без участі якої її постановлено, апеляційна скарга може бути подана протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Повний текст рішення буде складено та проголошено 30.03.2026.

Слідчий суддя: ОСОБА_1