Справа № 159/506/26
Провадження № 1-кс/159/291/26
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (дистанційно)

обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 (дистанційно)

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_8 про відвід головуючого судді ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 01.05.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000413, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.189, ч.3 ст.289 КК України,

у с т а н о в и в :

28.01.2026 до Ковельського міськрайонного суд Волинської області надійшов обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні. Автоматизованою системою документообігу головуючим визначений суддя ОСОБА_9 .

Ухвалою від 29.01.2026 у справі призначене підготовче судове засідання на 30.01.2026.

30.01.2026 в підготовчому судовому засіданні судом вирішене клопотання прокурора про продовження строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 . Також продовжено обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. В судовому засіданні 30.01.2026 відвід головуючому судді не заявлений.

03.02.2026 суд провів судове засідання за участю обвинувачених, де вирішив питання виправлення описки в ухвалі суду. Відвід складу суду не заявлений.

У справі триває стадія підготовчого судового засідання.

04.03.2026 до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_8 , який здійснює захист обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід головуючого судді ОСОБА_9 .

Заява обґрунтована тим, що 03.03.2026 головуючим суддею прийняте рішення про проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілого у кримінальному провадженні ОСОБА_10 . На думку захисника, в розпорядженні головуючого не було доказів про належне повідомлення потерпілого про призначене підготовче судове засідання на 15 годину 03.03.2026; потерпілому не роз`яснено права відводу, не повідомлено про процесуальні права та обов`язки, як того вимагають положення статей 344, 345 КПК України. Невчинення головуючим таких дій викликають сумніви в його неупередженості та можуть мати наслідком скасування судового рішення у кримінальному провадженні.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями заява про відвід передана на розгляд судді ОСОБА_1 .

У судовому засіданні 05.03.2026 обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 просили оголосити перерву для узгодження позиції із захисниками.

У судовому засіданні 16.03.2026 захисник ОСОБА_8 підтримав подану заяву про відвід судді. Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав заявлений відвід та виступ свого захисника.

Обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заяву про відвід судді не підтримали, обвинувачений ОСОБА_6 покладається на розсуд суду.

Представник потерпілого ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_11 скерував до суду клопотання, в якому просив розглянути заяву про відвід у його відсутності та відсутності потерпілого, у задоволенні відводу просив відмовити з мотивів безпідставності. До клопотання долучена письмова заява потерпілого ОСОБА_10 .

Заслухавши думку прокурора, перевіривши матеріали провадження, суд вважає подану заяву про відвід головуючого судді такою, що не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Частиною 1 статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

За змістом статті 2 КПК України об`єктивний та неупереджений розгляд справи є одним із завдань кримінального провадження.

У кримінальному провадженні відвід судді є процесуальним інститутом, спрямованим на усунення слідчого судді, судді або присяжного від участі у кримінальному провадженні за умови існування обставин, що виключають їх участь.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений статтями 75, 76 КПК України.

Згідно з статтею 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

За наявності цих обставин суддя зобов`язаний заявити самовідвід (частина перша статті 80 КПК України), а якщо такі обставини відомі особам, які беруть участь у кримінальному провадженні, то вони заявляють відвід судді (частина друга статті 80 КПК України).

Відвід має бути вмотивованим, тобто містити вказівку на відповідні обставини та докази, які підтверджують обґрунтований сумнів у можливій безсторонності судді.

Відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 75 КПК України суддя не може брати участь в розгляді справи, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. За змістом заяви про відвід фактично йдеться про підстави, передбачені цим пунктом.

Норми кримінального процесуального законодавства не містять переліку ознак, які б розкривали сутність упередженості. Вказане дає підстави для висновку про оціночний характер вказаної категорії, яка має встановлюватися у кожному випадку на підставі конкретних обставини, які підтверджені відповідними доказами.

Існує ряд критеріїв, вироблених практикою ЄСПЛ відносно безсторонності суддів.

Наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Суб`єктивний критерій полягає в особистих переконаннях, висловлюваннях та інших аспектах поведінки судді, які були продемонстровані ним публічно та які можуть бути витлумачені, як ознаки його упередженості у конкретній справі або щодо конкретної особи. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду резюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 47 у справі «Білуха проти України», п. 43 рішення у справі рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Для констатації об`єктивного критерію враховуються об`єктивні факти та обставини, які викликають сумнів у безсторонності всього суду. Здебільшого об`єктивний критерій стосується ієрархічних зв`язків між суддею та іншими особами у справі.

За результатами перегляду журналу судового засідання та матеріалів кримінального провадження встановлено, що 03.03.2026 судом під головуванням судді ОСОБА_9 розпочате підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000413 у відсутності потерпілого.

Підготовка до судового розгляду не завершена, рішення в порядку ст. ст. 315-316 КПК не ухвалене.

За доводами заяви про відвід головуючий не вправі був розпочинати підготовче провадження за відсутності потерпілого, який не отримав скерований поштовими засобами зв`язку судовий виклик (відмітка «відсутність за адресою проживання»).

Мотивом заявленого захисником відводу фактично є незгода з визначеним головуючим суддею порядком проведення підготовчого провадження.

Разом з тим, сама по собі незгода з процесуальними рішеннями, діями головуючого судді, не вказує на упередженість чи іншу заінтересованість судді і не може бути підставою для його відводу.

Положення КПК України не містять імперативної заборони вирішення питань, пов`язаних з підготовкою справи до судового розгляду за відсутності потерпілого.

Головуючий суддя ОСОБА_9 перевірив дотримання вимог законодавства в частині повідомлення потерпілого про дату і час судового провадження, та дійшов висновку про можливість проведення судового засідання у його відсутності.

Згідно з ч.1 ст. 321 КПК України головуючий суддя у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Тобто, саме на головуючого суддю покладено дискрецію стосовно організації судового розгляду.

Заява про відвід не містить доказів існування обставин, які обґрунтовано могли би викликали сумніви в упередженості чи необ`єктивності судді за цими критеріями, і такі під час розгляду заяви не встановлені.

Відтак суд доходить висновку про відсутність підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст.75 КПК України для відводу судді.

Керуючись статтями 75, 76, 81-82 Кримінального процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_8 про відвід головуючого судді ОСОБА_9 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийОСОБА_1