Провадження по справі № 1-кс/752/27/26
У Х В А Л А

іменем України

"12" лютого 2026 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого 1 відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000141 від 28.07.2025 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у поряду ч.6 ст. 193 КПК України, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Саки АР Крим, громадянки України, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

за участі: слідчого - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

встановив:

До слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , погоджене заступником начальника відділу прокуратури Автономної Республіки Крим та міста Севастополя ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000141 від 28.07.2025 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у поряду ч.6 ст. 193 КПК України стосовно ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України та набула статусу підозрюваної у даному кримінальному провадженні відповідно до вимог ч. 1 ст. 42, ч. 2 ст. 135 КПК України та постановою від 28.02.2024 оголошена у розшук.

Враховуючи, що ОСОБА_4 переховується від органу досудового розслідування на території АР Крим, яка є тимчасово окупованою, слідчий вважає, то лише такий запобіжний захід, як тримання під вартою стосовно підозрюваного зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а саме переховуванню від органів досудового розслідування та суду; здійснення незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження тих, у вчиненні яких вона підозрюється.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, надав відповідні пояснення та просив клопотання задовольнити.

Захисник підозрюваної ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання слідчого. Зазначив, що ОСОБА_4 хоча і набула статусу підозрюваної у визначений КПК України спосіб, між тим відсутні достатні підстави вважати, що вона переховується. Зв`язку з підозрюваною він не має, позиція захисту із нею ним не узгоджена.

Враховуючи положення ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчим суддею постановлено рішення про розгляд клопотання за відсутності підозрюваного, оскільки слідчий в судовому засіданні навів достатні обставини, які можуть свідчити, що ОСОБА_4 й наразі перебуває на тимчасово окупованій території - АР Крим.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

Вирішуючи клопотання слідчого, заслухавши слідчого, захисника, дослідивши матеріали, які додані до клопотання слідчим, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Дане клопотання з урахування вимог п.1 ч.2 ст.132 КПК України подано до Голосіївського районного суду м. Києва в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування - СУ ГУНП в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до вимог ч.1 та п.9 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Відповідно до вимог п. 1-5 ч. 1 та ч. 3 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

З матеріалів, доданих до клопотання встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000141 від 28.07.2025, яке на підставі постанови прокурора від 28.07.2025 виділено з кримінального провадження №0000033 від 06.04.2023.

В ході досудового розслідування встановлено, що не пізніше вересня 2023 року громадянка України ОСОБА_4 , усвідомлюючи здійснення відкритої збройної агресії РФ на території України, перебуваючи на території Автономної Республіки Крим, яка є тимчасово окупованою, діючи зі своїх особистих мотивів та бажання, добровільно зайняла посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій у незаконно створеному органі окупаційної влади, а саме посаду «заступника голови адміністрації Сакського району».

Вказані діяння ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.5 ст.111-1 КК України як добровільне зайняття громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, про що лютого 2024 року старшим слідчим СУ ГУНП в АР Крим та м. Севастополі ОСОБА_7 складено письмове повідомлення про підозру, яке погоджено прокурором відділу прокуратури АР Крим та м. Севастополя ОСОБА_6 .

В ході проведення оперативно-розшукових заходів оперативними працівниками ВКП ГУНП в АР Крим та м. Севастополі встановлено, що ОСОБА_4 на материковій частині України не перебуває та проживає на тимчасово окупованій території АР Крим. Крім того, в судовому засіданні слідчий навів дані, отримані ним з відкритих джерел інформації, які дають слідчому судді підстави вважати, що ОСОБА_4 на момент розгляду даного клопотання проживає (перебуває) на тимчасово окупованій території Автономної Республіки Крим.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Згідно з статтею 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 КПК України, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Згідно із ч.3 ст.12 Закону №1207-VII «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» порядок вручення повістки про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, а також правові наслідки ухилення від явки на виклик слідчого, прокурора чи судовий виклик слідчого судді, суду (неприбуття на виклик без поважної причини більш як два рази) підозрюваним, обвинуваченим, який виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, визначаються КПК України.

Згідно із абз. 1 ч.8 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що вона виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами 1,2, 4-7 цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Поштове відправлення із окупованою територією АР Крим з 27.03.2014 не здійснюється, а з 24.02.2022 Протокол про встановлення дипломатичних відносин між Україною і РФ припинив свою дію. За таких обставин вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_4 у визначений ч.1 ст.278 КПК України спосіб - особисто, а також відповідно до положень ст. 135 КПК України (поштою, електронної поштою, по телефону або телеграмою) було неможливим.

На виконання вищезазначених вимог КПК України, з метою здійснення вручення ОСОБА_4 повідомлення про підозру, а також проведення слідчих та інших процесуальних дій відомості про її виклики було розміщено у чергових випусках газети «Урядовий кур`єр» та на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора.

Так, ОСОБА_4 неодноразово викликалася до слідчого, зокрема: повістки про виклик на 22.02.2024, 23.02.2024, 27.02.2024, до СУ ГУНП в АР Крим та м. Севастополі опубліковані у газеті «Урядовий кур`єр» від 17.02.2024 № 36 (7696), а також розміщено на сайті Офісу Генерального прокурора за посиланням https://www.gp.gov.ua/ua/posts/povidomlennya-pro-novu-pidozru-sheremetu-m-s-ta-povistka-pro-vikliki-na-22-02-2024-23-02-2024-27-02-2024/.

На визначені дати виклику ОСОБА_4 до органу досудового розслідування не з`явилася, про причини неявки - не повідомила.

У випуску газети «Урядовий кур`єр» від 27.02.2024 №42, опубліковано оголошення про те, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, та вказано відповідне посилання на текст підозри. Відповідне оголошення також розміщено на сайті Офісу Генерального прокурора.

Також відповідно до вимог абзацу 3 ч. 8 ст. 135 КПК України, 05.08.2025 копія повідомлення про підозру була вручена захиснику ОСОБА_5 , який на підставі постанови слідчого залучений для здійснення захисту підозрюваної ОСОБА_4 під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00000141 від 28.07.202.5

Постановою слідчого СУ ГУНП в АР Крим та м. Севастополі ОСОБА_7 від 28.02.2025 підозрювану ОСОБА_4 відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України оголошено у розшук.

Відповідно до ч.1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст.276-279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Наведені обставини дають підстави вважати, що порядок виклику ОСОБА_4 для проведення певних процесуальних дій, зокрема вручення письмового повідомлення про підозру, у передбачені КПК України спосіб та порядок органом досудового розслідування були дотримані, що дає слідчому судді підстави вважати, що ОСОБА_4 відповідно до положень ст. 42 КПК України набула статусу підозрюваного.

Повідомлена ОСОБА_4 підозра ґрунтується на зібраних в ході досудового розслідування доказах, які містяться у матеріалах, доданих до клопотання: протоколі огляду загальнодоступних сервісів мережі Інтернет від 25.12.2023 щодо зайняття ОСОБА_4 посади «Заступника голови адміністрації Совєтського району Республіки Крим» та виконання нею службових обов`язків; висновку експерта № 1051/24-35 від 12.02.2024 за результатами проведення судової портретної експертизи, тощо.

Разом з тим, слідчий суддя не наділений повноваженнями щодо оцінки доказів на даній стадії кримінального судочинства, та позбавлений можливості оцінки доказів на предмет їх належності та допустимості. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Проаналізувавши та оцінивши вищезазначені докази, що додані слідчим до клопотання, слідчий суддя вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_4 оскільки доводять факти та обставини, що можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що підозрювана могла вчинити інкриміноване їй кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Слідчий суддя вважає доведеним ризик переховування від органу досудового розслідування, враховуючи, що наявні у матеріалах клопотання відомості дають достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_4 , який є громадянкою України, переховується на тимчасово окупованій території України, підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, оголошена у розшук.

Інші ризики на якій посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя вважає недоведеними.

Згідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявних підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний переховується на тимчасово окупованій території. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з ч. 4 ст.197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Відповідно до абзацу 2 ч.4 ст.183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Викладені вище обставини дають слідчому судді підстави задовольнити клопотання слідчого.

На підставі викладеного та керуючись ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

клопотання слідчого задовольнити.

Обрати стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, запобіжний захід у вигляді триманні під вартою.

У разі затримання особи, стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваної розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження та може бути оскаржена з моменту її оголошення протягом 5 днів безпосередньо до Київського апеляційного суду, а підозрюваною - з моменту отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1