Справа № 626/656/26
Провадження № 1-кс/626/246/2026
У Х В А Л А

Іменем України

03 березня 2026 року м.Берестин

Слідчий суддя Берестинського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги представника скаржника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

02.03.2026 року в провадження Берестинського районного суду Харківської області надійшла скарга представника скаржника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ст.146-1 КК України, після отримання заяви про вчинення злочину.

Вирішуючи питання відкриття провадження за скаргою на бездіяльність слідчого (дізнавача) слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до поданої скарги, скаржником фактично оскаржується бездіяльність саме посадових осіб ВП №1 Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області (колишнього Сахновщинського ВП ГУ НП) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР до яких і було безпосередньо подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст.9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.

Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Виходячи з аналізу норм КПК України, законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному проваджені під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, і з врахуванням положень частини шостої статті 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

При цьому відповідно до ч.1 ст.218 КПК України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається зі скарги, заявник ОСОБА_3 23.02.2026 року зверталися з відповідною письмовою заявою про вчинення кримінального правопорушення стосовно її брата за ст.146-1 КК України, а саме до начальника ВП №1 Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області с.м.т.Сахновщина (колишній Сахновщинський ВП), який знаходиться за адресою: Харківська область, смт.Сахновщина, вул.Поштова, з приводу подій, які відповідно до даної заяви відбувалися, тобто були вчинені в с.м.т.Сахновщина, Харківської області, а саме в будівлв ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташований в смт.Сахновщина, що знаходиться за межами юрисдикції Красноградського районного суду Харківської області.

Вказане підтверджується як самою заявою про вчинення злочину, так і відповідним повторним зверненням заявника до начальника ВП №1 Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області с.м.т.Сахновщина (колишній Сахновщинський ВП), які було прийнято саме цим відділенням про що маються відповідні печатки даної установи.

Таким чином, заявник фактично оскаржує бездіяльність працівників поліції ВП№1 СВ Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області (колишнього Сахновщинського ВП ГУ НП), місцем роботи та місцем розташування, яких є адреса: Харківська область, смт.Сахновщина, вул.Поштова).

У той же час, відповідно до п.1 ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

При цьому види заходів забезпечення кримінального провадження перелічені в ст.131 КПК України і є вичерпними і скарги на бездіяльність органів досудового розслідування, подані в порядку ст.303 КПК України, не є заходами забезпечення кримінального провадження, а тому повинні подаватися за загальним правилом за місцем вчинення кримінального правопорушення.

Також відповідно до статті 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Суд утворюється, реорганізовується і ліквідовується законом, проект якого вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» також передбачено, що судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Відповідно до статті 19 цього ж Закону суд утворюється і ліквідовується законом.

Проект закону про утворення чи ліквідацію суду вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя.

Місцезнаходження, територіальна юрисдикція і статус суду визначаються з урахуванням принципів територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Підставами для утворення чи ліквідації суду є зміна визначеної цим Законом системи судоустрою, необхідність забезпечення доступності правосуддя, оптимізації видатків державного бюджету або зміна адміністративно-територіального устрою.

Утворення суду може відбуватися шляхом створення нового суду або реорганізації (злиття, поділу) судів.

Зміна ж адміністративно-територіального устрою може бути лише підставою для перегляду існуючої системи судоустрою в порядку визначеному Конституцією та законами України.

Це дає підстави вважати, що до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Берестинський (Красноградський) окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав.

Таке твердження також висловлено в листі голови Ради Суддів ОСОБА_4 від 22.07.2020 року №9рс-466/20.

З огляду на викладене, ВП №1 Берестинського РВП ГУНП в Харківській області, на бездіяльність посадових осіб якого подано скаргу, є структурним територіальним відокремленим підрозділом поліції, який входить до складу Берестинського РВП ГУНП в Харківській області.

Згідно з положеннями статті 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто в чинному кримінальному процесуальному законі визначено органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні структурні підрозділи державних установ слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Отже, органи досудового розслідування (слідчі управління, слідчі відділи, слідчі відділення) розташовані відповідно у територіальних органах поліції, одні з яких мають статус юридичних осіб публічного права (головні управління Національної поліції в областях), а інші ні, але виступають їх територіальними (відокремленими) підрозділами (відділи поліції). При цьому, як головні управління Національної поліції в областях, так і відділи поліції мають чітко визначену поштову адресу, а також територію, на яку поширюється їх юрисдикція.

За таких обставин, з огляду на те, що орган досудового розслідування ВП № 1 Берестинського РВП, (розташований за адресою: вул.Поштова, смт.Сахновщина Харківської області), на бездіяльність якого заявником була подана скарга, а також кримінальне правопорушення на думку заявника також було скоєне на території колишнього Сахновщинського району, що знаходиться в межах територіальної юрисдикції Сахновщинського районного суду Харківської області, то вказана скарга не підлягає розгляду в Берестинському районному суді Харківської області.

Аналогічна позиція з приводу територіальною юрисдикцію судів по розгляду скарг даної категорії, також викладена в ухвалі Харківського апеляційного суду від 18.10.2021 року (справа №634/825/21, провадження №1-кс/634/73/21) за аналогічною скаргою заявника на бездіяльність посадових осіб ВП №1 Берестинського (Красноградського) РВП ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що скаргу представника скаржника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР необхідно повернути заявнику, оскільки вона не підлягає розгляду в Берестинському районному суді Харківської області, т.я. знаходиться поза межами його юрисдикції.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу представника скаржника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Берестинського РВП ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за ст.146-1 КК України повернути заявнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді належного суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1