печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань - ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням старшого слідчого в ОВС Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В :

04.03.2026 старший слідчий в ОВС Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, клопотання обґрунтовано, тим що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000138 від 09.06.2025 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України та за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.09.2024 між Державним некомерційним підприємством «Державний університет «Київський авіаційний інститут», (Виконавець) (далі - «ДНП «ДУ КАІ») та ТОВ «Укр-Спецсервіс», (Замовник) укладено договір на виконання робіт щодо створення науково-технічної продукції № 2024/287/UА.

Зокрема, слідчий вказує, що ОСОБА_7 , будучи обізнаним про укладення «ДНП «ДУ КАІ» 20.09.2024 договору № 2024/287/UА з ТОВ «Укр-Спецсервіс», оскільки виступав ініціатором його підписання, діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб із співвласниками вказаного товариства ОСОБА_9 , який володів 45 відсотками частки в статутному капіталі ТОВ «Укр-Спецсервіс», ОСОБА_8 , яка володіла 20 відсотками частки в статутному капіталі ТОВ «Укр-Спецсервіс» та громадянином ОСОБА_5 , за пособництва останніх, вчинив розтрату чужого майна, шляхом зловживання своїм службовим становищем та службове підроблення документів за наступних обставин.

Таким чином, 26.02.2026 ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю м. Київ, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України.

Відтак, сторона обвинувачення, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність особи до вчинення інкримінованого йому злочину є достатньою для застосування до особи запобіжного заходу, оскільки у ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначене, сторона обвинувачення вказує, що відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого корупційного кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від пяти до восьми років, таке покарання вже саме по собі може спонукати обвинуваченого до переховування від суду.

При цьому, слід врахувати, що соціальні зв`язки підозрюваного ОСОБА_5 його майновий стан, стан здоров`я, дозволяють останньому переховуватися від суду, в тому числі, в умовах воєнного стану, виїхати за межі України через офіційні пункти пропуску державного кордону, що унеможливить проведення подальшого досудового розслідування та судового розгляду.

- знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення: враховуючи, що підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується вчинення тяжкого корупційного злочину, останній може особисто чи опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду через прохання, погрози, або іншим шляхом, вживати активних заходів щодо знищення, приховування або спотворення документів що можуть бути прихованими за місцем роботи чи проживання останнього;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 в подальшому може як у спосіб погроз, підкупу, психологічного впливу, так і в інший спосіб незаконно впливати на осіб, які вже були та будуть допитані як свідки у цьому кримінальному провадженні, зокрема посадових осіб ДНП ДУ КАІ ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 а також осіб які були працевлашотовані на посади молодших наукових співробітників: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ОСОБА_25 , ОСОБА_26 .

При цьому, вказаний ризик існує не тільки на початковому етапі досудового розслідування, а й під час судового розгляду, враховуючи, що суд досліджує показання свідків, безпосередньо під час їх допиту в судовому засіданні.

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_5 шляхом отримання консультацій, порад чи допомоги від сторонніх осіб, самостійно або ж опосередковано, може вживати інших заходів, які стануть перешкодою у кримінальному провадженні в тому числі самостійно або з використанням третіх осіб підробити офіційні документи або ж створити неіснуючі на підтвердження своєї версії подій, яка може виправдовувати останнього.

Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими, що виправдовують даний запобіжний захід та виключають можливість застосування до ОСОБА_5 менш суворих запобіжних заходів, які не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам.

Таким чином, підставою застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначене, сторона обвинувачення просить слідчого суддю застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною цілодобово покидати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 строком на два місяці, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 наступних обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України: утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_22 , ОСОБА_25 , ОСОБА_17 , ОСОБА_24 , ОСОБА_19 , ОСОБА_16 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_23 , ОСОБА_18 , ОСОБА_15 , ОСОБА_26 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначив, що інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Захисник в судовому засіданні зазначила, що підозра є необґрунтована, а тому сторона захисту не погоджується з нею та вважає, що докази зібрані в рамках кримінального провадження не свічать про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Також, зазначила, що ризики є безпідставними, оскільки не підтверджуються жодними доказами та обґрунтовуються лише самими посиланнями на тяжкість покарання.

Окрім цього, захисник послалась на належну процесуальну поведінку підозрюваного, його міціні соціальні зв`язки та зазначила, що на його утриманні перебуває матір, бабуся та двоє неповнолітніх дітей.

З врахуванням зазначеного, захисник просила відмовити в задоволенні клопотання та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

В судовому засіданні підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, надходжу до наступних висновків.

26.02.2026 ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю м. Київ, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191 КК України.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджуються наступним зібраними доказами: протоколом за результатами проведення НСРД № 11-10/362т від 17.01.2025; протоколом обшуку проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_8 , протоколами огляду; протоколом допиту як свідка ОСОБА_27 , протоколами допитів посадових осіб ДНП ДУ «КАІ» ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; висновками судової економічної експертизи від 15.01.2026 № СЕ-19/125-25/15161-ЕК; висновками судової почеркознавчої експертизи від 27.11.2025 та іншими матеріалами, які долучені до клопотання.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 181 КПК України зазначено, що домашній арешт - це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.

Згідно ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Приймаючи рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є певні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у можливому вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, інкримінованому йому стороною обвинувачення.

Також, стороною обвинувачення при розгляді клопотання частково доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого корупційного кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від пяти до восьми років.

Відтак, така суворість та безальтернативність покарання може спонукати особу переховуватись від органу досудового розслідування, суду з метою уникнення відповідальності, що обумовлює існування ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Враховуючи зазначене, ризик втечі підозрюваного, на думку слідчого судді, виключати не можна, враховуючи обставини кримінального провадження, а тому в певній мірі такий ризик є наявним.

Разом з цим, слідчий суддя вважає, що станом на день розгляду клопотання сторона обвинувачення не дала доказів того, що підозрюваний вчиняв дії, які б свідчили, про намагається уникнути слідства.

Також, слідчий суддя вважає, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановленні всі обставини, які підлягають доказуванню, а тому існує ризик, знищити, сховати або спотворити речі і документи, які можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні до завершення досудового розслідування.

Окрім цього, слідчий суддя, звертає увагу, що доказове значення для суду мають тільки ті показання, які суд сприймав безпосередньо під час судового засідання (або ж отриманих в порядку, передбаченому ст. 225 КПК України), а тому до допиту осіб в суді, ризик передбачений п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України, є актуальним.

З приводу посилань сторони обвинувачення на наявність ризику, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином слідчий суддя не приймає зазначене до уваги, з огляду на те, що такі посилання мають досить формальне обґрунтування та в контексті кримінального провадження і особи підозрюваного стороною обвинувачення не доведено.

З врахуванням зазначеного, слідчий суддя вважає, що посилання сторони обвинувачення на зазначені вище ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, мають мінімізований ступінь їх здійснення, а слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні не довів обставин, які свідчать про недостатність застосування щодо підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, ніж цілодобовий домашній арешт, для запобігання вказаним ризикам.

При цьому, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу необхідно враховувати, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

З врахуванням зазначеного та постановлених цілей у кримінальному провадженні, слідчий суддя приймає доводи слідчого та прокурора щодо застосування запобіжного заходу, оскільки є необхідність досягнення мети досудового розслідування та виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, так як, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_5 ризики, які були зазначені у клопотанні, та одночасно, враховуючи дані, які характеризують особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби в межах строку досудового розслідування, з покладенням на ОСОБА_5 обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у відповідності до прохальної частини клопотання слідчого.

Таким чином, на думку суду, даний запобіжний захід належним чином забезпечить процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки стороною обвинувачення не наведено об`єктивних підстав та належних ризиків для застосування більш суворого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відтак, клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, із забороною залишати місце проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , з 23:00 год. по 06:00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000138 від 09.06.2025, а саме: до 26.04.2026 включно.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_22 , ОСОБА_25 , ОСОБА_17 , ОСОБА_24 , ОСОБА_19 , ОСОБА_16 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_23 , ОСОБА_18 , ОСОБА_15 , ОСОБА_26 щодо обставин кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1