печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2026 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 ,звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду від 04.07.2024 (справа № 757/28790/24-к, провадження 1-кс-25686/24) в частині майна, яке належить ОСОБА_5 , а саме на: договір про оренду квартири від 24.06.2022 з додатком усього на 3 арк., грошові кошти в сумі 3272 гривні та 2000 доларів США.

В обґрунтування поданого клопотання представник зазначає, що арешт накладено необгрунтовано, а також у накладенні арешту відпала потреба, оскільки ОСОБА_5 не має жодного процесуального статусу у провадженні, а вказане майно перебуває під арештом тривалий час.

У судовому засіданні представник клопотання підтримала, просила задовольнити, зокрема, щодо грошових коштів вказала, що це особисті заощадження ОСОБА_5 , яка не має процесуального статусу у провадженні, а також зазначила, що досудове розслідування триває майже 2 роки.

Прокурор у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про скасування арешту, посилаючись на заперечення, зазначила, що досудове розслідування триває, арешт накладено обгрнтовано, а вказане майно визнано речовими доказами. Крім того вказала, що складність розслідування вказаного провадження полягає в тому, що потерпілими є іноземці, особи яких наразі встановлюються Інтерполом.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, заслухавши думку сторін, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000387 від 15.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

З матеріалів вбачається, що досудовим розслідуванням встановлюються обставини дій на території України групи осіб, до складу якої входять громадяни України та іноземці з Латинської Америки, зокрема з Республіки Перу, Еквадору, Колумбії та інших, які організували та забезпечують діяльність шахрайських call-центрів. Учасники зазначеної групи незаконно купують інформаційні бази, які містять персональні дані зацікавлених у криптовалюті осіб. Надалі оператори call-центрів шляхом обману під виглядом залучення інвестицій заманюють переважно громадян Іспанії та країн Латинської Америки вкладати кошти в криптовалюту. Надалі оператори надають потерпілим реквізити криптогаманців, на які останнім необхідно переказати власні кошти та криптовалюту. Спочатку віртуальні активи надходять на «холодний» гаманець. З метою приховування слідів зазначених операцій та запобігання їх відстеженню члени зазначеної групи переказують активи на інший «холодний» гаманець, після чого пересилають на «гарячі» гаманці відомих криптобірж для подальшого обміну на готівку та використання для власних потреб. Після отримання коштів від інвесторів, оператори цих call-центрів повідомляють, що транзакція не відбулась і більше не контактують з потерпілими. У лютому 2022 року ці call-центри переміщені до міста Львова та Львівської області, де знаходяться на цей час.

21.05.2024 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді за адресою: м. Львів, вул. Івана Федорова, буд 2 /15 виявлено та вилучено, окрім іншого, грошові кошти в сумі 3272 гривні та 2000 доларів США; договір про оренду квартири від 24.06.2022 з додатком усього на 3 арк.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.07.2024 року №757/28790/24-к, зокрема, на вказане майно було накладено арешт.

Як вбачається з ухвали про арешт, метою накладення арешту є збереження речових доказів, оскільки зазначене майно містить відомості, які мають значення для кримінального провадження, оскільки можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, у зв`язку з чим визнані речовими доказами.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з матеріалів, метою накладення арешту на вказане майно є збереження речових доказів, оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та у встановленому законом порядку визнано речовими доказами у межах кримінального провадження № 0000387 від 15.02.2024, оскільки є підстави вважати, що вказане майно, зокрема, містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час досудового розслідування.

Таким чином, аналізуючи доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що зазначені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави, на які посилається власник майна є предметом перевірки органу досудового розслідування у кримінальному провадженні у межах кримінального провадження № 0000387 від 15.02.2024, а сам арешт, накладений з метою збереження речових доказів по суті являє собою форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов?язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні та не пов?язується з особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, підстав для скасування арешту як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1