Справа №760/3195/26 1-кс/760/1910/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

До Солом`янського районного суду міста Києва звернувся представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

У клопотанні зазначено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 грудня 2025 року у справі № 760/28894/25 (провадження № 1-кс/760/12721/25) накладено арешт на майно, вилучене 18 жовтня 2025 року під час проведення обшуку за місцем проживання співзасновника ТОВ «Мпроксі» ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у межах кримінального провадження № 0000058.

Арешт накладено з метою забезпечення збереження речових доказів відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України.

Згідно з ухвалою про накладення арешту, арешт застосовано до такого майна:

- мобільний модем Huawei E3372h (всередині сім-картка «Vodafone»);

- мобільний модем Huawei E3372h;

- мобільний модем Huawei E3372h-607;

- мобільний модем Huawei E3372;

- банківська картка «Monobank» № НОМЕР_1 ;

- банківська картка «Monobank» № НОМЕР_2 ;

- жорсткий диск «Seagate», серійний номер W9A04BVQ;

- мобільний телефон iPhone (чорного кольору, у чорному силіконовому чохлі);

- ноутбук НР модель RT3290LE (сірого кольору, без зарядного пристрою);

- мобільний телефон Хаоті Redmi 14 Pro 5G (чорного кольору, модель 22101316 UG у силіконовому чохлі);

- системний блок «be quint!» чорного кольору, серійний номер W43Q з материнською платою Z790 виробника Aurus, відеокартою Gigabyte 4070 Ti, двома SSD-накопичувачами «Kingston» на 1 ТВ та 256 GB, процесором Intel Core i5 13600 KF із системою охолодження «DeepCool» 450 Pro та HDD-накопичувачем об`ємом 2 ТВ, із зарядним кабелем.

У поданому клопотанні представник зазначає, що на теперішній час потреба в подальшому застосуванні арешту відпала, оскільки з моменту вилучення майна минуло майже чотири місяці, при цьому ОСОБА_5 повідомлення про підозру не вручено, він має статус свідка (третьої особи у кримінальному провадженні).

Заявник посилається на те, що стороною обвинувачення не надано відомостей про призначення та проведення комп`ютерно-технічних експертиз, які обґрунтовували необхідність накладення арешту, а також не доведено, що подальше утримання вилученого майна є необхідним для досягнення мети кримінального провадження.

Крім того, у клопотанні зазначено, що специфіка кримінального правопорушення, передбаченого ст. 361 КК України, передбачає отримання доказової інформації з лог-файлів серверного обладнання та мережевого трафіку, а не з особистих пристроїв та банківських карток фізичної особи. На думку заявника, у разі наявності необхідної інформації на електронних носіях, вона могла бути скопійована без вилучення самих пристроїв.

17.02.2026 до Солом`янського районного суду міста Києва від прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва надійшло клопотання, у якому він просить відмовити в задоволенні клопотання оскільки під час досудового розслідування призначено ряд експертиз, які наразі тривають. На підтвердження цього надав супровідні листи про призначення експертиз з відмітками.

У судове засідання представник власника майна не з`явився, просив розглядати без його участі.

У судове засідання представник Солом`янського УП ГУНП у місті Києві та Солом`янської окружної прокуратури міста Києва, не з`явилися, надали клопотання порозгляд поданого клопотання про скасування арешту майна без їх участі.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Як убачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 грудня 2025 року у справі № 760/28894/25 (провадження № 1-кс/760/12721/25) накладено арешт на майно, вилучене 18 жовтня 2025 року під час проведення обшуку за місцем проживання співзасновника ТОВ «Мпроксі» ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , у межах кримінального провадження № 0000058.

Судом встановлено, що супровідними листами від 04.11.2025 речі, на які був накладений арешт, відправлені для проведення судових телекомунікаційних та комп`ютерно-технічних експертиз у межах кримінального провадження № 0000058. Відповідно, потреба у подальшому застосуванні цього заходу не відпала.

Слідчий суддя вважає, що потреба у накладенні арешту на банківські картки не доведена. З матеріалів справи вбачається, що експертизи, призначені у кримінальному провадженні № 0000058, проводяться щодо телекомунікаційних та комп`ютерно-технічних пристроїв, а банківські картки фізичної особи не є носіями цифрової інформації та не є предметом призначених експертиз. Водночас інформація щодо фінансових операцій із зазначених карток може бути отримана шляхом процесуального запиту до банку без їх фізичного утримання. Таким чином, подальше утримання банківських карток не є необхідним для забезпечення цілей кримінального провадження, а відтак арешт на них підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності з клопотанням про скасування арешту до суду, який його наклав.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Таким чином, арешт було накладено на майно з метою збереження речових доказів відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України.

При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог у повному обсязі, оскільки не доведено, що в подальшому в застосуванні цього заходу кримінального провадження відпала потреба, навпаки, матеріали справи свідчать про доцільність подальшого вжиття відповідних заходів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-175, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити частково.

Повернути речі, на які накладено арешт ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03 грудня 2025 року у справі № 760/28894/25 (провадження

№ 1-кс/760/12721/25), а саме:

- банківська картка «Monobank» № НОМЕР_1 ;

- банківська картка «Monobank» № НОМЕР_2 .

У задоволенні решти вимог клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя ОСОБА_1