печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9454/26-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року Печерський районний суд міста Києва у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00000123 від 27.01.2025 року (справа № 752/2629/25 від 17.12.2025),

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00000123 від 27.01.2025 року (справа № 752/2629/25 від 17.12.2025).

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Як вбачається з матеріалів поданого клопотання та долученої до нього копії ухвали про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження № 00000123 від 27.01.2025 року, досудове розслідування в межах даного кримінального провадження здійснюється слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві, що територіально не відноситься до підсудності Печерського районного суду міста Києва.

Так, пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності, вважаю, що вказане клопотання не підлягає розгляду в Печерському районному суді м. Києва і відповідно до ст. 304 КПК України клопотання підлягає поверненню.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00000123 від 27.01.2025 року (справа № 752/2629/25 від 17.12.2025), слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 1-29, 34, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні № 00000123 від 27.01.2025 року (справа № 752/2629/25 від 17.12.2025) - повернути особі, яка з ним звернулася.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1