Справа № 461/7842/25
Провадження № 1-кс/461/1895/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2026 року. м. Львів.

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання старшої слідчої відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження № 0000901 від 22.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Старша слідча відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням, погодженим з прокуроромЛьвівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000901 від 22.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 КК України, про обрання підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання мотивує тим, що Слідчим управлінням ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000901 від 22.07.2025, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні ми кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Приватне Акціонерне Товариство «Шахта Надія» (надалі ПрАТ), відповідно до нової редакції Статуту ПрАТ «Шахта Надія» (надалі Статут), затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля № 535 від 23.12.2019 року, є новим найменуванням Публічного Акціонерного Товариства «Шахта Надія».

Відповідно до наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 14.05.2013 № 241 «Про затвердження Статуту публічного акціонерного товариства «Шахта Надія», ПрАТ «Шахта Надія» було новим найменуванням ДВАТ «Шахта Надія», види діяльності за КВЕД - 05.10 - Добування кам`яного вугілля, , із юридичною адресою: с. Сілець Червоноградського району Львівської області.

Товариство є правонаступником майна, прав та обов`язків державного підприємства шахта № 9 «Великомостівська».

Пунктом 9 Розділу «Мета та предмет діяльності товариства» Статуту визначено, що основною метою діяльності ПрАТ «Шахта Надія» є одержання прибутку від здійснення господарської діяльності для задоволення інтересів акціонерів та працівників ПрАТ «Шахта Надія».

Предметом діяльності товариства є видобування кам`яного вугілля та реалізація вугільної продукції (п.10 Статуту).

Пунктом 11 Розділу «Мета та предмет діяльності товариства» Статуту визначено, що види діяльності, що потребують спеціального дозволу або ліцензії, здійснюються Товариством за умови отримання спеціального дозволу або ліцензії.

Пунктом 13 Розділу «Майно товариства» Статуту передбачено, що майно товариства складається з основних засобів та обігових коштів, а також з матеріальних та інших цінностей, вартість яких відображається в балансі Товариства.

Товариство самостійно володіє, користується та розпоряджається належним йому майном і вчиняє стосовно нього будь-які дії, що не суперечать закону та меті діяльності Підприємства, та несе ризик випадкового знищення або пошкодження майна, що є його власністю (п.16 Статуту).

Пунктом 20 Розділу «Юридичний статус та відповідальність товариства» Статуту встановлено, що товариство володіє, користується та розпоряджається майном відповідно до мети своєї діяльності.

Засновником товариства є держава в особі Міністерства вугільної промисловості України правонаступником якого є Міністерство енергетики та захисту довкілля України.

Єдиним акціонером товариства є держава в особі Міністерства енергетики та захисту довкілля України (пункт 32 Статуту).

У відповідності до наказу № 114-к від 11.06.2024 Міністерства енергетики України ПрАТ «Шахта Надія» на посаду в.о. начальника дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля ПрАТ «Шахта Надія» призначено ОСОБА_8 .

Згідно Положення про дільницю технологічного комплексу та контролю якості вугілля поверхні шахти (надалі Положення), встановлено наступне.

Пунктом 1.2. розділу 1 «Загальних положень» встановлено, що дільниця технологічного комплексу очолюється начальником дільниці, який призначається та звільняється з посади директором шахти за пропозицією директора по виробництву.

Пунктом 1.6. розділу 1 Загальних положень встановлено, що шахта може відвантажувати вугільну продукцію тільки після приймання її технологічним комплексом. На вугільну продукцію має бути оформлений документ, який підтверджує її відповідність технологічним вимогам.

Розділом 2 Положення встановлено, що основним завданням дільниці технологічного комплексу є забезпечення прийому вугілля з шахти та відвантаження його в залізничні вагони. Дотримання встановленого технологічного режиму по відвантаженню вугілля відповідних марок, сортів та норм зольності, своєчасне транспортування породи, яка видається з шахи, в породні відвали.

Крім цього, згідно з вказаним Положенням серед основних обов`язків начальника дільниці технологічного комплексу поверхні є:

- своєчасне прийняття вугілля і породи з шахти за встановленим технологічним процесом, режимом, планом-завданням (п. 3.1.2);

- дотримання встановленого технологічного режиму щодо відвантаження вугілля відповідних марок, сортів, норм зольності та складування породи (п.3.1.3.);

- навантаження вугілля в залізничні вагони, інші транспортні засоби (3.1.4.);

- ведення встановленої для дільниці документації та забезпечення своєчасного надання її відповідним службам шахти (3.28.).

Також, серед функціональних обов`язків начальника дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля, останній при виконанні своїх обов`язків, має зв`язки з усіма структурними підрозділами шахти, та відповідно до п. 5.2. Положення, має право припиняти виймання вугілля, яке не відповідає стандартам, технічним умовам внутрівідомчим нормам показників якості або тимчасовим нормам, а також призупиняти роботи технологічних ланцюгів, які порушують діючі інструкції і накази, направлені на поліпшення якості вугілля з терміновим повідомленням про це директора шахти.

Відповідно до п. 5.3. Положення останній має право приймати рішення і давати обов`язкові до виконання всіма працівниками дільниці вказівки з питань, які входять в його компетенцію.

Згідно з п. 5.4. Положення, має право доповідати директору шахти про випадки одержання претензій на невідповідність встановленим вимогам відвантаженої продукції, про результати розгляду цих претензій прийнятих мірах.

Відповідно до п. 5.5. Положення начальник дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля має право підписувати документацію дільниці і шахти по питаннях якості вугілля і на оплату праці працівників технологічного комплексу, а також планову, облікову, звітну і іншу документацію, яка входить в його компетенцію.

Крім цього, останній несе відповідальність нарівні з директором і головним інженером шахти за випуск недоброякісної вугільної продукції або, яка не відповідає стандартам і технічним умовам.

Відповідно до п. 6.4. - 6.6. начальник дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля несе відповідальність за дотримання технологічного режиму по відвантаженню вугілля відповідних марок, сортів, норм зольності та виконання конкретних заходів, направлених на підвищення марок вугілля, відвантаження вугілля у вагони та інші транспортні засоби, недотримання вимог нарядної системи в межах технологічного комплексу.

Разом з цим, відповідно до п. 6.25. Положення, начальник дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля є матеріально-відповідальною особою.

Таким чином, ОСОБА_8 займаючи посаду в.о. начальника дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля ПрАТ «Шахта Надія», виконував організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто був службовою особою.

Також встановлено, що у відповідності до наказу № 173-к від 21.09.2021 Міністерства енергетики України ПрАТ «Шахта Надія» на посаду начальника підрозділу охорони об`єкту ПрАТ «Шахта Надія» призначено ОСОБА_7 .

Згідно посадової інструкції начальника підрозділу охорони об`єкту ПрАТ «Шахта Надія» (надалі Інструкція) встановлено наступне.

Пунктом 1.3. розділу 1 «Загальних положень» встановлено, що основним завданням начальника підрозділу охорони об`єкта є належна організація охорони на об`єкті.

Пунктом 1.6. розділу 1 Загальних положень встановлено, що шахта може відвантажувати вугільну продукцію тільки після приймання її технологічним комплексом. На вугільну продукцію має бути оформлений документ, який підтверджує її відповідність технологічним вимогам.

Розділом 2 Інструкції встановлено, що начальник підрозділу охорони об`єкта затримує будь-яку особу на території шахти, яка намагається або скоїла злочин (п. 2.5), запроваджує заходи щодо запобігання крадіжок, терористичних актів під час виконання службових обов`язків (п. 2.6), своєчасно доповідає керівнику про усі порушення з боку працівників з метою їх подальшого недопущення (п. 2.10.).

Відповідно до розділу 3 Інструкції начальник підрозділу охорони об`єкта, одержує інформацію від керівництва шахти та пов`язаний з відділами шахти, стосовно питань, що входять в його компетенцію (п.3.1.,п.3.2).

Також серед іншого начальник підрозділу охорони об`єкта має право приймати рішення та давати обов`язкові для виконання всіма охоронцями вказівки по питаннях, що витікають з поставлених завдань, забороняти виконання робіт з порушенням інструкції, затримувати будь-яку особу, в межах шахти, яка намагається скоїти або скоїла злочин (п.4.1-4.3).

Розділом 5 Інструкції встановлено, що начальник підрозділу охорони об`єкта несе відповідальність за належне виконання покладених на нього обов`язків, ефективне використання робочого часу, дотримання трудової та виробничої дисципліни, інші обов`язки передбачені Інструкцією.

Таким чином, ОСОБА_7 займаючи посаду начальника підрозділу охорони об`єкта ПрАТ «Шахта Надія», виконував організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто був службовою особою.

Окрім цього, у відповідності до наказу № 121-к від 04.07.2025 Міністерства енергетики України ПрАТ «Шахта Надія» на посаду в.о. начальника зміни ПрАТ «Шахта Надія» призначено ОСОБА_9 . Та в подальшому у відповідності до наказу № 150-к від 21.07.2025 Міністерства енергетики України ПрАТ «Шахта Надія» ОСОБА_9 переведено на в.о. начальника дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля ПрАТ «Шахта Надія».

Згідно Положення про дільницю технологічного комплексу та контролю якості вугілля поверхні шахти (надалі Положення), встановлено наступне.

Пунктом 1.2. розділу 1 «Загальних положень» встановлено, що дільниця технологічного комплексу очолюється начальником дільниці, який призначається та звільняється з посади директором шахти за пропозицією директора по виробництву.

Пунктом 1.6. розділу 1 Загальних положень встановлено, що шахта може відвантажувати вугільну продукцію тільки після приймання її технологічним комплексом. На вугільну продукцію має бути оформлений документ, який підтверджує її відповідність технологічним вимогам.

Розділом 2 Положення встановлено, що основним завданням дільниці технологічного комплексу є забезпечення прийому вугілля з шахти та відвантаження його в залізничні вагони. Дотримання встановленого технологічного режиму по відвантаженню вугілля відповідних марок, сортів та норм зольності, своєчасне транспортування породи, яка видається з шахи, в породні відвали.

Крім цього, згідно з вказаним Положенням серед основних обов`язків начальника дільниці технологічного комплексу поверхні є:

- своєчасне прийняття вугілля і породи з шахти за встановленим технологічним процесом, режимом, планом-завданням (п. 3.1.2);

- дотримання встановленого технологічного режиму щодо відвантаження вугілля відповідних марок, сортів, норм зольності та складування породи (п.3.1.3.);

- навантаження вугілля в залізничні вагони, інші транспортні засоби (3.1.4.);

- ведення встановленої для дільниці документації та забезпечення своєчасного надання її відповідним службам шахти (3.28.).

Також, серед функціональних обов`язків начальника дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля, останній при виконанні своїх обов`язків, має зв`язки з усіма структурними підрозділами шахти, та відповідно до п. 5.2. Положення, має право припиняти виймання вугілля, яке не відповідає стандартам, технічним умовам внутрівідомчим нормам показників якості або тимчасовим нормам, а також призупиняти роботи технологічних ланцюгів, які порушують діючі інструкції і накази, направлені на поліпшення якості вугілля з терміновим повідомленням про це директора шахти.

Відповідно до п. 5.3. Положення останній має право приймати рішення і давати обов`язкові до виконання всіма працівниками дільниці вказівки з питань, які входять в його компетенцію.

Згідно з п. 5.4. Положення, має право доповідати директору шахти про випадки одержання претензій на невідповідність встановленим вимогам відвантаженої продукції, про результати розгляду цих претензій прийнятих мірах.

Відповідно до п. 5.5. Положення начальник дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля має право підписувати документацію дільниці і шахти по питаннях якості вугілля і на оплату праці працівників технологічного комплексу, а також планову, облікову, звітну і іншу документацію, яка входить в його компетенцію.

Крім цього, останній несе відповідальність нарівні з директором і головним інженером шахти за випуск недоброякісної вугільної продукції або, яка не відповідає стандартам і технічним умовам.

Відповідно до п. 6.4. - 6.6. начальник дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля несе відповідальність за дотримання технологічного режиму по відвантаженню вугілля відповідних марок, сортів, норм зольності та виконання конкретних заходів, направлених на підвищення марок вугілля, відвантаження вугілля у вагони та інші транспортні засоби, недотримання вимог нарядної системи в межах технологічного комплексу.

Разом з цим, відповідно до п. 6.25. Положення, начальник дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля є матеріально-відповідальною особою.

За таких обставин, ОСОБА_9 був обізнаний про видобувну, господарську та фінансову діяльність ПрАТ «Шахта Надія» та мав робочі стосунки із керівництвом шахти.

Таким чином, ОСОБА_9 займаючи посаду в.о. начальника зміни та в.о. начальника дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля ПрАТ «Шахта Надія», виконував організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто був службовою особою.

ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , діючи спільно з іншими на даний час не встановленими досудовим розслідуванням особами, використовуючи свої службові повноваження та доступ до процесів обліку і відвантаження вугілля, розробили та реалізували узгоджений план протиправного відвантаження вугільної продукції у фактичних обсягах, що перевищували показники, відображені у первинних документах обліку, з метою її подальшого незаконного вибуття з володіння ПрАТ «Шахта Надія», зокрема за таких обставин.

Вказаний злочинний план умовно був розділений на два етапи.

Перший етап полягав у створенні умов для подальшого протиправного вибуття майна шляхом систематичного невідображення у бухгалтерському обліку ПрАТ «Шахта Надія» фактичних обсягів видобутого та відвантаженого вугілля, що забезпечувало формування необлікованої різниці вугілля, яка надалі підлягала незаконному вивезенню.

Другим і основним етапом злочинного плану передбачалося фактичне вибуття з володіння ПрАТ «Шахта Надія» необлікованої корисної копалини «вугілля кам`яного» шляхом її відвантаження та вивезення вантажними транспортними засобами за межі території підприємства.

Розуміючи, що самостійно реалізувати вищевказаний план ОСОБА_9 спільно з іншими на даний час не встановленими досудовим розслідуванням особами, не вдасться, оскільки для цього потрібна участь у злочинній діяльності декількох осіб, наділених службовими повноваженнями працівників ПрАТ «Шахта Надія», які б діяли згідно чітко розробленого плану, з розподілом функцій між членами групи, координацією своїх дій за допомогою підтримання постійного зв`язку, ОСОБА_9 , перебуваючи на посадах пов`язаних з організаційно-розпорядчими функціями будучи обізнаним про видобувну, господарську та фінансову діяльність ПрАТ «Шахта Надія» та маючи робочі стосунки із керівництвом шахти, у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, однак не пізніше липня 2025 року, вирішив створити та очолити стійке об`єднання декількох осіб - організовану групу, до складу якої залучив працівників ПрАТ «Шахта Надія», а саме: в.о. начальника дільниці технологічного комплексу та контролю якості вугілля ПрАТ «Шахта Надія» ОСОБА_8 , начальника підрозділу охорони об`єкта ПрАТ «Шахта Надія» ОСОБА_7 , яким довів до відома суть розробленого злочинного плану направленого на досягнення злочинного результату, розподілив ролі у складі організованої групи, які останні усвідомили та схвалили.

Учасники організованої групи діяли узгоджено відповідно до єдиного плану, при цьому кожен із них виконував визначену функцію: ОСОБА_9 забезпечував організацію та координацію дій, ОСОБА_8 здійснював відвантаження та оформлення первинних документів із недостовірними відомостями, ОСОБА_7 забезпечував безперешкодний виїзд транспортних засобів за межі підприємства, що у сукупності призводило до фактичного вибуття необлікованого вугілля.

Розтрата майна ПрАТ «Шахта Надія» супроводжувалась вчиненням ОСОБА_9 та ОСОБА_8 ряду службових підроблень.

Для підтримання постійного зв`язку і координації спільних дій, з метою конспірації, а також недопущення викриття злочинної діяльності організованої групи правоохоронними органами, телефонні розмови між її учасниками велися в короткій і прихованій формі, фраз та словосполучень, розмови відбувалися через онлайн меседжер для більш оперативного обміну інформацією.

Для забезпечення постійної діяльності організованої групи, відповідно до розробленого злочинного плану, ОСОБА_9 відвів собі роль організатора та керівника вчинення злочинів.

У межах реалізації заздалегідь розробленого єдиного злочинного плану, між учасниками організованої групи було чітко розподілено ролі та функції, що забезпечило узгодженість їх дій, безперервність протиправної діяльності та досягнення запланованого результату.

ОСОБА_9 , виконуючи роль організатора та керівника організованої групи:

розробив злочинний план, який полягав у систематичному заниженні фактичних об`ємів відвантаження вугільної продукції шляхом внесення недостовірних відомостей до первинних документів обліку;

визначив склад учасників організованої групи, залучивши до її діяльності службових осіб, які мали відповідні повноваження у сфері відвантаження, обліку та контролю за переміщенням вугільної продукції;

розподілив ролі між учасниками групи відповідно до їх службових повноважень та можливостей впливу на окремі етапи відпуску та обліку вугілля;

здійснював загальне керівництво та координацію дій учасників організованої групи, забезпечуючи узгодженість їх поведінки під час підготовки та вчинення кримінальних правопорушень;

надавав обов`язкові до виконання вказівки щодо порядку відвантаження вугільної продукції, а також щодо внесення до первинних документів обліку відомостей, які не відповідали фактичним обсягам відвантаження;

контролював виконання наданих вказівок та дотримання учасниками групи визначеного злочинного механізму;

вживав заходів, спрямованих на конспірацію протиправної діяльності, у тому числі шляхом обговорення деталей злочинної діяльності у завуальованій формі, використання умовних фраз та обмеження кола обізнаних осіб;

організовував та забезпечував розподіл незаконно отриманих грошових коштів між учасниками організованої групи.

ОСОБА_8 , виконуючи роль виконавця злочину у складі організованої групи:

діючи відповідно до розробленого організатором плану та отриманих від нього вказівок, безпосередньо забезпечував відвантаження вугільної продукції у фактичних об`ємах, що перевищували об`єми, відображені у первинних бухгалтерських документах;

забезпечував складання, оформлення та підписання товарно-транспортних накладних, а також звітів форми УПД-32 «Про рух вугілля», до яких вносив завідомо недостовірні відомості щодо обсягів відвантаженої вугільної продукції;

як матеріально відповідальна та службова особа забезпечував формування первинних документів обліку таким чином, щоб приховати фактичні обсяги відвантаження та створити видимість законності господарських операцій;

діяв у тісній взаємодії з іншими учасниками організованої групи, забезпечуючи реалізацію єдиного злочинного плану на стадії безпосереднього відпуску та документального оформлення вугілля.

ОСОБА_7 , виконуючи роль пособника у складі організованої групи:

забезпечував безперешкодний виїзд транспортних засобів, завантажених вугільною продукцією у фактичних об`ємах, що не відповідали відомостям, зазначеним у товарно-транспортних документах;

достовірно знаючи про невідповідність фактичних обсягів відвантаження даним первинного обліку, підтверджував у журналі обліку виїзду транспортних засобів недостовірні відомості щодо обсягів відвантаженої продукції;

створював необхідні умови для реалізації злочинного плану шляхом забезпечення фактичного вивезення необлікованого вугілля за межі підприємства;

діяв узгоджено з організатором та виконавцем, сприяючи досягненню спільного злочинного результату.

Стійкість та організованість діяльності групи підтверджується систематичним повторенням узгодженого механізму дій, який полягав у відвантаженні вугілля у фактичних обсягах, що перевищували обсяги, відображені у первинних документах, подальшому внесенні до таких документів недостовірних відомостей та забезпеченні безперешкодного вивезення вугілля за межі підприємства, а саме:

наявністю єдиного, заздалегідь розробленого злочинного плану, спрямованого на розтрату майна підприємства;

стабільністю складу учасників (три особи), які протягом усього періоду вчинення кримінальних правопорушень діяли спільно та узгоджено;

чітким розподілом ролей між учасниками залежно від їх службового становища та функціональних обов`язків;

ієрархічною побудовою групи із підпорядкуванням учасників організатору та виконанням його вказівок;

узгодженістю дій учасників на всіх етапах реалізації злочинного плану - від відвантаження та документального оформлення до фактичного вивезення вугільної продукції;

тривалістю злочинної діяльності у період серпень-вересень 2025 року;

спрямованістю на систематичне одержання незаконного прибутку.

У зазначений період, діючи у складі організованої групи, за єдиним узгодженим механізмом, який полягав у відвантаженні вугільної продукції у більших об`ємах, ніж ті, що відображались у первинних документах обліку, та подальшому приховуванні фактичних обсягів шляхом внесення недостовірних відомостей до таких документів, її учасники здійснили розтрату майна ПрАТ «Шахта «Надія» - корисної копалини «вугілля кам`яного» - на загальну суму 2 234 066,10 грн.

Реалізовуючи злочинний план, учасники організованої групи для досягнення мети, діяли в порушення вимог, передбачених наступними нормативно-правовими, підзаконними та відомчими актами.

Відповідно ч. 2 ст. 24 Кодексу України «Про надра» користувачі надр зобов`язані: використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано; забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр; забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища; приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві; здійснювати підготовку і розкриття звітів (консолідованих звітів) про платежі на користь держави та інформації про укладені договори (угоди) щодо користування надрами в обсязі та у порядку, встановлених Законом України «Про забезпечення прозорості у видобувних галузях»; виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

Відповідно до ч. 4 ст. 24 Кодексу України «Про надра» встановлено, що права та обов`язки користувача надр виникають з дня, наступного за днем внесення інформації про спеціальний дозвіл на користування надрами до Державного реєстру спеціальних дозволів на користування надрами, якщо в такому спеціальному дозволі на користування надрами не передбачено більш пізній строк, а в разі укладення угоди про розподіл продукції - з дня набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено самою угодою, та діють до завершення строку дії спеціального дозволу на користування надрами або до набрання законної сили рішенням суду про дострокове припинення прав на користування надрами (анулювання спеціального дозволу на користування надрами) з підстав, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр мають право розпоряджатися видобутими корисними копалинами, якщо інше не передбачено законодавством або умовами спеціального дозволу.

Схема розробки та порядок відпрацювання запасів вугілля, а також виробнича потужність з видобутку вугілля встановлюються проектами розробки та щорічними планами розвитку гірничих робіт.

Так, відповідно до статті 51 Кодексу України «Про надра» розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно із затвердженими надрокористувачами планами (крім родовищ нафти і газу) та проектами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр. Правила технічної експлуатації, проекти розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Згідно з ст. 19 Гірничого закону України підприємства щорічно інформують органи гірничого нагляду про план розвитку гірничих робіт.

Загалом у період з 07.08.2025 по 19.09.2025 організована ОСОБА_9 злочинна група, у вищевказаному складі, реалізувавши злочинний план, вчинила розтрату майна, а саме корисною копалиною - «вугілля кам`яне» на суму 2 233 186,20 грн.

26.03.2026 ОСОБА_7 повідомлено про підозру в пособництві розтрати чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, повторно, у складі організованої групи, у великих розмірах, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-рапортом про виявлення злочину;

-протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій. зокрема аудіо-відео контроль особи ОСОБА_7 , від 14.10.2025 №5138/55/112-2025, аудіо-відео контроль особи ОСОБА_9 , від 14.10.2025 р №5140/55/112-2025, аудіо-відео контроль особи ОСОБА_8 від 14.10.2025 р №5141/55/112-2025, якими зафіксовано злочинну діяльність останніх, а саме фіксації фігурантами за допомогою власних телефонних пристроїв справжньої ваги завантаженого вугілля, що не співпадало з товаро-транспортними накладними;

- протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж оператора мобільного зв`язку ОСОБА_8 від 12.11.2025 р №5612/55/112-2025, яким зафіксовані розмови з ОСОБА_7 щодо погодження між собою об`ємів реально відвантаженого вугілля, строки і черговість заїзду вантажних автомобілів а також питання щодо розрахунку;

- протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж оператора мобільного зв`язку ОСОБА_7 від 12.11.2025 р №5610/55/112-2025, яким зафіксовані розмови щодо підписання товаро-транспортних накладних, у яких занижувалася реальна вага відвантаженого вугілля, а також логістичні питання, пов`язані із відвантаженням та порядком розрахунків за реалізовану продукцію;

- Висновками судово-почеркознавчих експертиз №№ 5797-Е, 5804-Е, 5796-Е, 5803-Е, 5795-Е, 5801-Е, 5800-Е, 5798-Е, 5791-Е, 5786-Е, 5790-Е, 5835-Е, 5766-Е, якими зафіксовано справжність підписів фігурантів у товаро-транспортних накладних, куди вносилися занижені відомості щодо ваги відпущеного вугілля;

- висновком судової економічної експертизи №СЕ-19/120-26/1145-ЕК від 18.02.2026

-протоколами допиту свідків водіїв транспортних засобів якими вивозилось вугілля із ПАТ Шахта Надія, яким підтверджується протиправна діяльність та причетність ОСОБА_9 ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , до розтрати майна ПрАТ «Шахта Надія»;

-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії - візуальним спостереженням за публічно доступним місцем- на в`їздах та виїздах із території аварійного складу ПАТ «Шахта Надія»;

протоколами про результати заходу «візуальним спостереженням за публічно доступним місцем- на в`їздах та виїздах земельної ділянки куди звантажувалась вивезена вугільна продукція;

-довідкою перевірки фактичних обсягів вивезеної та реалізованої необлікованої вугільної продукції, її відповідності бухгалтерським документам ПрАТ «Шахта Надія» від 11.04.2024;

-протоколом обшуку на території ПрАТ «Шахта Надія», у ході якого виявлено, вилучено та визнано речовими доказами: мобільні телефони фігурантів, документи. Під час проведення обшуку, у приміщенні були присутні та були учасниками слідчої дії: ОСОБА_9 ОСОБА_8 та ОСОБА_7

-протоколами оглядів предметів, зокрема: мобільного телефону ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , на яких зафіксовано діяльність злочинної групи очолюваної ОСОБА_9 та причетність до незаконної діяльності ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , зокрема переписки, а також скріншотів екрану вагового комплексу, де відображено реальну вагу відпущеного вугілля.;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

З метою забезпечення виконання ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків, як підозрюваного, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід.

Оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, сторона обвинувачення дійшла до висновків, що:

-наявні докази вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення є вагомими та допустимими, отриманими у встановленому КПК України порядку;

-у разі визнання винним, ОСОБА_7 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

-вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяє застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оцінюючи особу підозрюваного та вчинене ним кримінальне правопорушення, враховуючи те, що у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого злочину, ОСОБА_7 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

- соціальні зв`язки ОСОБА_7 не перешкоджають йому покинути Львівську область та межі країни та переховуватись від органу досудового розслідування та суду в тому числі і в незаконний спосіб, матеріальний стан підозрюваного дає йому можливість переховуватись від органу досудового розслідування та суду, у тому числі за кордоном, а також можливість підробити документи з метою створення собі штучного алібі непричетності до вчинення інкримінованого йому злочину, на даний час органом досудового розслідування ще не допитано усіх свідків та не проведено усіх необхідних експертиз, які мають важливе значення для встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, досудове слідство приходить до переконання в наявності передбачених ст.177 КПК України підстав для застосування запобіжного заходу, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_7 з метою уникнення кримінальної відповідальності та призначення вищевказаного покарання може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати службових осіб ПрАТ «Шахта Надія», свідків по кримінальному провадженні та експертів, сховати або підробити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Окрім цього, зважаючи на те, що ОСОБА_7 вчинив тяжке кримінально-каране діяння, з використанням службового становища, наявні підстави вважати, що ОСОБА_7 може продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину в складі організованої злочинної групи, передбаченого ч. 5 ст.27, ч.5 ст.191 КК України, санкція статті якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, зокрема: переховування підозрюваного ОСОБА_7 від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на, свідків, службових осіб ПрАТ «Шахта Надія» та інших свідків по кримінальному провадженні та експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб, може вчинити інше кримінальне правопорушення, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Докази є вагомими та достатніми для обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Тому оцінюючи особу підозрюваного, характер та суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_7 враховуючи наявність вищевказаних ризиків, вважаю що відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного не в силі.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи майновий стан ОСОБА_7 , а також, що загалом у період з 07.08.2025 по 19.09.2025 організована ОСОБА_9 злочинна група, у вищевказаному складі, реалізувавши злочинний план, вчинила розтрату майна, а саме корисною копалиною - «вугілля кам`яне» на суму 2 233 186,20 грн, крім того ряд кримінальних правопорушень вчинявся в умовах воєнного стану, сторона обвинувачення вважає, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, у розмірі 700 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 259 600 гривень.

Саме такий розмір застави забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та зможе запобігти спробам останнього ухилитися від органів досудового розслідування та суду, зокрема незаконно виїхати за межі державного кордону України.

Слідчий вважає, що єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію викладених вище ризиків є запобіжний захід у вигляді тривання під вартою.

Враховуючи викладене, в органу досудового розслідування є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, тому останньому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тривання під вартою, що зумовлено виконанням передбаченого ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, тому слідча просить клопотання задовольнити.

Прокурор та слідча у судовому засіданні просили задовольнити подане клопотання, покликаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник під час розгляду клопотання проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Захисник вважає, що ризики передбачені ст. 177 КПК України відсутні. Вважають, що підозра є безпідставною там необґрунтованою. Також, зазначає, що визначений у клопотанні слідчого розмір застави є непідсильним для підозрюваного. Просять відмовити в задоволенні клопотання. В разі якщо суд прийде до висновку щодо задоволення поданого клопотання, просить зменшити розмір застави.

Заслухавши думку прокурора на підтримання внесеного клопотання, заслухавши думку захисника та підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-рапортом про виявлення злочину;

-протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій. зокрема аудіо-відео контроль особи ОСОБА_7 , від 14.10.2025 №5138/55/112-2025, аудіо-відео контроль особи ОСОБА_9 , від 14.10.2025 р №5140/55/112-2025, аудіо-відео контроль особи ОСОБА_8 від 14.10.2025 р №5141/55/112-2025, якими зафіксовано злочинну діяльність останніх, а саме фіксації фігурантами за допомогою власних телефонних пристроїв справжньої ваги завантаженого вугілля, що не співпадало з товаро-транспортними накладними;

- протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж оператора мобільного зв`язку ОСОБА_8 від 12.11.2025 р №5612/55/112-2025, яким зафіксовані розмови з ОСОБА_7 щодо погодження між собою об`ємів реально відвантаженого вугілля, строки і черговість заїзду вантажних автомобілів а також питання щодо розрахунку;

- протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж оператора мобільного зв`язку ОСОБА_7 від 12.11.2025 р №5610/55/112-2025, яким зафіксовані розмови щодо підписання товаро-транспортних накладних, у яких занижувалася реальна вага відвантаженого вугілля, а також логістичні питання, пов`язані із відвантаженням та порядком розрахунків за реалізовану продукцію;

- Висновками судово-почеркознавчих експертиз №№ 5797-Е, 5804-Е, 5796-Е, 5803-Е, 5795-Е, 5801-Е, 5800-Е, 5798-Е, 5791-Е, 5786-Е, 5790-Е, 5835-Е, 5766-Е, якими зафіксовано справжність підписів фігурантів у товаро-транспортних накладних, куди вносилися занижені відомості щодо ваги відпущеного вугілля;

- висновком судової економічної експертизи №СЕ-19/120-26/1145-ЕК від 18.02.2026

-протоколами допиту свідків водіїв транспортних засобів якими вивозилось вугілля із ПАТ Шахта Надія, яким підтверджується протиправна діяльність та причетність ОСОБА_9 ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , до розтрати майна ПрАТ «Шахта Надія»;

-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії - візуальним спостереженням за публічно доступним місцем- на в`їздах та виїздах із території аварійного складу ПАТ «Шахта Надія»;

протоколами про результати заходу «візуальним спостереженням за публічно доступним місцем- на в`їздах та виїздах земельної ділянки куди звантажувалась вивезена вугільна продукція;

-довідкою перевірки фактичних обсягів вивезеної та реалізованої необлікованої вугільної продукції, її відповідності бухгалтерським документам ПрАТ «Шахта Надія» від 11.04.2024;

-протоколом обшуку на території ПрАТ «Шахта Надія», у ході якого виявлено, вилучено та визнано речовими доказами: мобільні телефони фігурантів, документи. Під час проведення обшуку, у приміщенні були присутні та були учасниками слідчої дії: ОСОБА_9 ОСОБА_8 та ОСОБА_7

-протоколами оглядів предметів, зокрема: мобільного телефону ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , на яких зафіксовано діяльність злочинної групи очолюваної ОСОБА_9 та причетність до незаконної діяльності ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , зокрема переписки, а також скріншотів екрану вагового комплексу, де відображено реальну вагу відпущеного вугілля.;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності даних обставин, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з пунктами 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного та думку його захисника, враховуючи особу ОСОБА_7 , який має міцні соціальні зв`язки, не притягувався ніколи до кримінальної відповідальності, який обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину в складі організованої злочинної групи, передбаченого ч. 5 ст.27, ч.5 ст.191 КК України, санкція статті якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, зокрема: переховування підозрюваного ОСОБА_7 від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на, свідків, службових осіб ПрАТ «Шахта Надія» та інших свідків по кримінальному провадженні та експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб, може вчинити інше кримінальне правопорушення, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а тому приходжу до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В рішенні ЄСПЛ «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010, Європейський суд з прав людини зазначив, що «суд вважав, що при тлумаченні вимог п.3 ст.5 Конвенції повинні враховуватись сучасні реалії. Як вимагається більш високий рівень стандартів в області захисту прав людини, так відповідно і неминуче вимагається більша жорсткість при оцінці правопорушень, вчинених стосовно основних цінностей демократичного суспільства. Враховуючи виключний характер справи, не дивно, що судові органи співвіднесли суму застави з рівнем можливої відповідальності для гарантії того, щоб винні особи не намагались уникнути правосуддя і не порушували запобіжний захід. Не було ніякої впевненості в тому, що розмір застави, застосований тільки з врахуванням майнового стану заявника, буде достатнім для забезпечення його явки в суд».

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, визначити підозрюваному заставу в розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1164800 гривень, оскільки саме така застава достатня для того, щоб забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього законом обов`язків. При визначенні застави суд врахує також розмір доходів підозрюваного та його майновий стан загалом.

Такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України, вважаю необхідним визначити, передбачені ст.194 КПК України, обов`язки підозрюваного у випадку внесення ним або іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) визначеної цією ухвалою застави.

Керуючись ст.ст. 184, 193, 197, 199, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - тримання під вартою в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 днів - до 24.05.2026 року включно.

Визначити заставу в розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб 1 164800 гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду IBAN: UA0000757 Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, , одержувач ТУ ДСА в Львівській області.

Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є підставою для звільнення особи з-під варти.

Встановити підозрюваному ОСОБА_7 випадку внесення застави, наступні обов`язки строком на 60 днів з моменту внесення такої:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі Львівської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні, а саме працівниками ПрАТ «Шахта Надія» , експертами та іншими підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у випадку невиконання зазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшу слідчу відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_4 .

Повний текст ухвали проголошено 31.03.2026 року о 16:20 год.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_10