Справа № 538/2057/24
УХВАЛА

19грудня 2025 року м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпра у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду,в межах подання начальника АНД районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області ОСОБА_3 про звільнення від покарання засудженої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після закінчення іспитового строку,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпра від 16 грудня 2025 року,: «… ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнити від покарання, призначеного на підставі вироку Лохвицького районного суду Полтавської області від 21.11.2024 року після закінчення іспитового строку…».

При постановленні ухвали від 16 грудня 2025 року, в тексті ухвали було допущено описки, а саме:

- невірно зазначено назву суду «Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області», замість вірного - «Лохвицького районного суду Полтавської області».

- невірно зазначено частину та статтю КК України «ч. 4 ст. 185, ст. 75, 76 КК України», замість вірного - «ч. 2 ст. 286 ст. 75, 76 КК України».

На переконання суду, зазначені описки вважаються, як такі, що були допущені механічно та є вочевидь технічними описками.

Відповідно до з ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Суд зазначає, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність.

Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Що стосується випадку виправлення допущеної в судовому рішенні описки, згаданої ухвали суду, суд вбачає правову підставу для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, є очевидною опискою з огляду на наступне.

Згідно з правовою позицією, викладеною в постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року (справа №127/13656/16-к), питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судом першої інстанції, віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яку місцевий суд може виправити самостійно, що в даному конкретному випадку відсутнє.

З огляду на викладене суд, вирішуючи питання виправлення описки в зазначеному судовому рішенні, вважає, що можливе усунення судом окремого недоліку свого рішення шляхом внесення відповідного виправлення в тексті ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпра від 16 грудня 2025 року, якою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнено від покарання, призначеного на підставі вироку Лохвицького районного суду Полтавської області від 21.11.2024 року після закінчення іспитового строку, вказавши в тексті ухвали вірне: назву суду «Лохвицького районного суду Полтавської області»; частину та статтю КК України «ч. 2 ст. 286 ст. 75, 76 КК України».

Приймаючи рішення суд враховує, що виправлення описки:

- має істотний характер;

- не викривляє зміст судового рішення;

- не стосується зміни суті судового рішення (що узгоджується з правовими позиціями, викладеними Касаційним кримінальним судом Верховного Суду у постанові від 22 липня 2021 року, справа №234/8904/20, провадження № 51-1122км21 та у постанові від 12 листопада 2020 року, справа № 127/8685/19, провадження №51-3931км20);

- не ставить під сумнів законність і обґрунтованість ухваленого судового рішення;

- не погіршує права та становище ОСОБА_4

- жодним чином не впливає на механізм, умови виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України під час ухвалення даного рішення фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

На підставку викладеного, керуючись ст.ст. 369-372, 379 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в тексті ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпра від 16 грудня 2025 року, постановлену в межах подання начальника АНД районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області ОСОБА_3 про звільнення від покарання засудженої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , після закінчення іспитового строку, вказавши в тексті ухвали вірне:

- назву суду «Лохвицького районного суду Полтавської області»;

- вірно частину та статтю КК України «ч. 2 ст. 286 ст. 75, 76 КК України».

Копію ухвали направити всім учасникам судового провадження.

Ухвала може бути оскаржена учасниками судового провадження в апеляційному порядку протягом семи днів з моменту її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпра.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

19.12.2025