Провадження № 1-кп/727/438/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2025 року м.Чернівці Шевченківський районний суд м. Чернівців в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Шевченківського районного суду м. Чернівці кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №003169 від 16.09.2025 року по обвинуваченню :

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Чернівці, громадянин України, не працюючого, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, -

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Сторони кримінального провадження:

прокурор: ОСОБА_4

обвинувачений: ОСОБА_3

захисник: ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського районного суду міста Чернівці перебуває кримінальне провадження № 0003169 від 16.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Прокурором в судовому засіданні заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , оскільки ризики, які слугували підставою для обрання саме такого запобіжного заходу не зменшились, кримінальне провадження розглядом не закінчене.

В судовому засіданні прокурор, посилаючись на обставини та підстави, викладені в клопотаннях просив продовжити міру запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 строком на 60 діб. Вказує на те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, яке у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Відповідно до вимог п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Окрім того, варто зауважити, що останній, вчинив відповідні протиправні діяння в період дії на території України, в тому числі м. Чернівці, режиму воєнного стану, тобто в найбільш несприятливий для суспільства час, тяжкі обставини та умови в яких опинилось суспільство, що свідчить про підвищений ступінь суспільної небезпеки вказаного протиправного діяння. Таким чином, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що в разі застосування до ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, можуть виникнути ризики того, що він зможе переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігти цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора. Просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з детектором пересування.

Захисник ОСОБА_5 судовому засіданні заперечував щодо клопотання прокурора. Вказував, що обвинувачений не має наміру переховуватися, має на утриманні трьох дітей та просить застосувати міру запобіжного заходу як домашній арешт.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, яке відноситься до категорії тяжкого злочину і за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років.

Враховуючи, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні, тяжкого злочину, будучи раніше судимим, вчинив злочин в період не знятої та не погашеної судимості, усвідомлюючи те, що в разі набрання законної сили вироком щодо нього кримінального правопорушення за яке передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі, з метою уникнення покарання, може переховуватися від суду, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення та санкцію інкримінованої статті, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, суд приходить до висновку, що обвинуваченій слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 183, 184, 197, 331 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 задовольнити.

Обрати ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком на 60 діб, до 30 грудня 2025 року включно.

Розмір застави визначити у межах 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: «депозитний рахунок ТУ ДСА України у Чернівецькій області, код 26311401, Держказначейська служба України, м. Київ МФО 820172, р/р UA0008745 призначення платежу застава».

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою суду;

- не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_3 та повідомити усно і письмово суддю Шевченківського районного суду м. Чернівці ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Чернівці протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1