Справа № 953/9661/25
н/п 1-кс/953/6415/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2025 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000954 від 13.08.2025 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, -

встановив :

18.09.2025 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000954 від 13.08.2025 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369-2 КК України, в якому просить накласти арешт накласти арешт (у вигляді заборони права на відчуження, розпорядження та/або користування) на майно, яке було вилучено 17.09.2025 під час проведення обшуку в автомобілі «Mitsubishi» «Outlender», д.н.з. НОМЕР_1 , а саме майно:

- несправжні імітаційні засоби у вигляді грошової купюри номіналом в 500 грн. у кількості 170 шт., з серійним номером ГК 7784501 на кожній купюрі, яке належить 7-ому управлінню (з обслуговування Харківської області) ДСР НП України;

- мобільний телефон торгівельної марки Redmi Note 9, ІМЕІ-1 № НОМЕР_2 , ІМЕІ-2 № НОМЕР_3 з сім-карткою оператора мобільного зв`язку з номером НОМЕР_4 та з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », мобільний телефон торгівельної марки «Iphone», які належать підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- копії медичних документів на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на 38 арк.; копію паспорту громадянина України та картки фізичної особи платника податків на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2 арк., оригінал медичної картки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- копію паспорту громадянина України на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на 1 арк., яке належить ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Місцем зберігання арештованого майна, а саме: несправжні імітаційні засоби та мобільні телефони прокурор просив здати на зберігання до камери схову речових доказів ІНФОРМАЦІЯ_5 ; копії документів зберігати в матеріалах кримінального провадження; оригінал документів передати на зберігання власнику.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Власники майна представник ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, про час дату та місце судового засідання повідомлялись належним чином, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 надали до суду заяви про розгляд клопотання без їх участі. Адвокат ОСОБА_7 зазначив, що у разі задоволення клопотання просить встановити строк повернення майна ОСОБА_4 , при цьому ОСОБА_4 зазначив, що підтримує позицію адвоката.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

З матеріалів клопотання вбачається, що 17.09.2025 під час проведення на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.09.2025 обшуку в автомобілі «Mitsubishi» «Outlender», д.н.з. НОМЕР_1 який належить та яким користується ОСОБА_4 виявлено та вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт у вказаному клопотанні.

Оскільки клопотання про арешт майна подано прокурором до суду через канцелярію наступного робочого дня після вилучення майна в ході обшуку, тобто 18.09.2025, слідчий суддя вважає його таким, що подано прокурором у строки, визначені ч.5 ст.171 КПК України.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Судом встановлено, що Головним управлінням національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000954 від 13.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 17.09.2025 приблизно о 12:00 ОСОБА_4 , перебуваючи на території АЗС за адресою: АДРЕСА_1 , одержав від ОСОБА_6 грошові кошти у сумі 85 000 грн. в якості визначеної ним неправомірної вигоди за обіцянку здійснити вплив на посадових осіб постійно діючої комісії із встановлення факту здійснення особою постійного догляду щодо встановлення факту здійснення ОСОБА_4 постійного догляду за його матір`ю, видачу військовозобов`язаному ОСОБА_4 акта про встановлення факту здійснення особою постійного догляду, що в подальшому стане підставою для отримання в ІНФОРМАЦІЯ_7 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період на підставі ст.23 Закону України «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку».

17.09.2025 під час проведення обшуку в автомобілі «Mitsubishi» «Outlender», д.н.з. НОМЕР_1 який належить та яким користується ОСОБА_4 виявлено та зафіксовано відомості про обставини кримінального правопорушення, відшукано предмети та речі, на які прокурор просить накласти арешт у вказаному клопотанні, які мають відношення до встановлення обставин кримінального правопорушення, які у подальшому вилучено, у тому числі мобільні пристрої, документи, імітаційні грошові кошти.

Прокурор зазначає, що враховуючи, що вилучені у ході обшуку речі та документи зберігають на собі сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, відповідно до ст.98 КПК України вказані речі визнано речовими доказами. Провести детальний огляд мобільного пристрою можливо лише з використанням спеціальної техніки в рамках заходів, передбачених ч.1 ст.264 КПК України та під час проведення судової експертизи судової комп`ютерно-технічної експертизи. У подальшому, вказані предмети використовуватимуться як доказ кримінального правопорушення. Грошові кошти вилучені з метою підтвердження обставин кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Таким чином, метою накладення арешту у даному випадку у відповідності до вимог ст.170 КПК України є збереження речових доказів для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення та перетворення.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим доведено, що вилучене 17.09.2025 в ході обшуку в автомобілі «Mitsubishi» «Outlender», д.н.з. НОМЕР_1 , майно, на яке прокурор просить накласти арешт у вказаному клопотанні, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучені речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000954 від 18.09.2025 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи вимоги ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження, розпорядження та користування несправжніми імітаційними засобами у вигляді грошової купюри номіналом в 500 грн. у кількості 170 шт., з серійним номером ГК 7784501 на кожній купюрі;

мобільним телефоном торгівельної марки Redmi Note 9, ІМЕІ-1 № НОМЕР_2 , ІМЕІ-2 № НОМЕР_3 з сім-карткою оператора мобільного зв`язку з номером НОМЕР_4 та з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; мобільним телефоном торгівельної марки «Iphone»; копіями медичних документів на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на 38 арк.; копіями паспорту громадянина України та картки фізичної особи платника податків на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2 арк., оригіналом медичної картки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; копією паспорту громадянина України на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на 1 арк., до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Щодо заяви захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_7 про встановлення строку повернення майна ОСОБА_4 , слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Відповідно до абз. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Як зазначено в клопотанні, майно, належне ОСОБА_4 , на яке прокурор просить накласти арешт, необхідне, у тому числі, для проведення судової комп`ютерно технічної експертизи та в подальшому використовуватимуться доказ кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, слідчий суддя не вбачає підстав для встановлення у вказаній ухвалі строку повернення майна особі, у якої воно було вилучено.

Зберігання арештованого майна слідчий суддя вважає за необхідне зазначити здійснювати відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджений Постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене 17.09.2025 під час проведення обшуку в автомобілі «Mitsubishi» «Outlender», д.н.з. НОМЕР_1 , а саме майно:

- несправжні імітаційні засоби у вигляді грошової купюри номіналом в 500 грн. у кількості 170 шт., з серійним номером ГК 7784501 на кожній купюрі, яке належить 7-ому управлінню (з обслуговування Харківської області) ДСР НП України;

- мобільний телефон торгівельної марки Redmi Note 9, ІМЕІ-1 № НОМЕР_2 , ІМЕІ-2 № НОМЕР_3 з сім-карткою оператора мобільного зв`язку з номером НОМЕР_4 та з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », мобільний телефон торгівельної марки «Iphone», які належать підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- копії медичних документів на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на 38 арк.; копію паспорту громадянина України та картки фізичної особи платника податків на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2 арк., оригінал медичної картки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- копію паспорту громадянина України на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 на 1 арк., яке належить ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Арештоване майно зберігати відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджений Постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104, а саме: несправжні імітаційні засоби та мобільні телефони зберігати в камері схову речових доказів ІНФОРМАЦІЯ_5 ; копії документів в матеріалах кримінального провадження №0000954 від 13.08.2025; оригінал медичної картки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 передати на зберігання власнику ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1