печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2025 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ГО «Київська міська спілка автомобілістів», про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ГО «Київська міська спілка автомобілістів», звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт майна, зокрема, грошових коштів на банківських рахунках, а також нерухомого майна.

В обґрунтування поданого клопотання особа зазначає, що арешт накладено необгрунтовано.

У судове засідання сторони не з`явились.

У матеріалах клопотання міститься вимога представника про розгляд клопотання без його участі.

Від прокурора надійшли письмові заперечення, у яких просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки досудове розслідування триває, а заначене у клопотанні, зокрема, нерухоме майно визнано речовими доказами.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, долучені до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об?єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або місять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту, чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження зокрема, предмети, що були об?єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом, отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000025 від 29.03.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України.

Так, як вбачається з заперечень прокурора, під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001357 від 02.11.2021, прокурором винесено постанову про виділення матеріалів досудового розслідування у кримінальне провадження № 0001281 від 24.06.2024. Після чого, 01.08.2024 матеріали досудових розслідувань № 0000025 та № 0001281 об`єднані у одне кримінальне провадження за № 0000025.

Прокурор посилається на те, що досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні установлено, що група осіб, шляхом підробки установчих документів, здійснили фіктивну зміну керівництва ряду суб`єктів господарської діяльності (гаражних кооперативів, автостоянок, тощо), приватизували об`єкти нерухомості, що перебували у їхньому законному користуванні, крім цього шахрайським шляхом, використовуючи завідомо підроблені документи заволоділи рядом земельних ділянок, парувальними майданчиками (комунальна власність), вчиняючи дії щодо виведення даних земельних ділянок з державної власності.

Крім цього, орган досудового розслідування вказує, що невстановлені особи, використовуючи підроблені документи, шахрайським шляхом заволоділи земельними ділянками на території м. Києва, на яких розміщені гаражні кооперативи.

Ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва за №757/32944/24-к від 24.07.2024, за №757/32947/24-к від 24.07.2024, за №757/32948/24-к від 24.07.2024, у рамках кримінального провадження №0001281 від 24.06.2024 на вказане у клопотанні майно накладено арешт.

Метою арешту є зокрема збереження речових доказів, оскільки постановами слідчого вказане майно визнано речовими доказами.

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Ващенко проти України" (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги.

Однак, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Разом з тим, слідчому судді докази обставин, на які посилається представник, не надані.

Крім цього, з матеріалів клопотання та заперечень прокурора вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000025 у яке об`єднано кримінальне провадження № 0001281 триває, встановлюються обставини вчинення кримінальних правопорушень та встановлення осіб, причетних до його вчинення,.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при вивченні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, оскільки представник не довів обставин, на які посилається у клопотанні та не долучив доказів на підтвердження доводів, що у накладенні арешту відпала потреба або ж арешт накладено необгрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що представником не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу забезпечення, тому підстав для скасування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ГО «Київська міська спілка автомобілістів», про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1