Справа № 355/1920/25
Провадження № 1-кс/355/375/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2025 року селище Баришівка

Баришівський районний суд Київської області у складі

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

спеціаліста ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у селищі Баришівка клопотання прокурора Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 продопит неповнолітньої потерпілої в порядку ст. 225 КПК України в межах кримінального провадження № 0002237, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 липня 2023 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України,

ВСТАНОВИВ:

1. Суть клопотання. Встановлені органом досудового розслідування обставини. Обґрунтування щодо підставності допиту неповнолітньої потерпілої.

11 вересня 2025 року до слідчої судді Баришівського районного суду Київської області надійшло означене клопотання про допит малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 225 КПК України в межах кримінального провадження № 0002237, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03 липня 2023 року.

У клопотанні зазначається, щослідчим відділенням відділу поліції №1 Броварського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування в означеному кримінальному провадженні.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з кінця травня 2023 по початок червня 2023 року (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із малолітньою потерпілою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за адресою: АДРЕСА_1 , де у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на вчинення злочину проти статевої свободи та статевої недоторканості малолітньої ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 діючи умисно з метою задоволення своєї статевої пристрасті, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, посягнувши на суспільні інтереси, що забезпечують статеву недоторканість, користуючись відсутністю осіб, які б могли завадити вчиненню злочину, а також використовуючи безпорадний стан малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , що пов`язаний з її віком, користуючись своїми віковими та фізичними перевагами, перебуваючи за вказаною вище адресою, у спальній кімнаті житлового будинку, де спільно проживав з матір`ю потерпілої, змусив ОСОБА_6 , торкатися руками статевого органу ОСОБА_5 , таким чином задовольнив свою статеву пристрасть. Окрім цього, ОСОБА_5 принижуючи честь та гідність малолітньої потерпілої, вчинив щодо останньої непристойні торкання своїми руками статевих органів малолітньої ОСОБА_6 , таким чином збуджуючи статеві інстинкти в ОСОБА_6 , а також задовольняючи свою статеву пристрасть.

Так, 03 липня 2023 року відомості про вчинений злочин внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002237, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України.

Крім того, 03.07.2023 малолітню потерпілу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючись ст. 55 КПК України, визнано потерпілою в межах вказаного кримінального провадження.

Разом з тим, 03.07.2023 законним представником неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 , відповідно до ст. 59 КПК України визнано ОСОБА_7 .

Вік малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 10 років. На момент вчинення кримінального правопорушення вік неповнолітньої потерпілої - 8 років.

Таким чином, малолітня ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є потерпілою особою, щодо якої вчинили насильницькі дії сексуального характеру, не пов`язані із проникненням в тіло іншої особи, яка не досягла чотирнадцяти років незалежно від її добровільної згоди, вище вказані дії було вчинені ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слідчим слідчого відділу Броварського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 03.07.2023, в рамках даного кримінального провадження за участі психолога ОСОБА_9 в якості малолітньої потерпілої допитано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка в ході допиту повідомила про обставини вчинення відносно себе насильницьких дій сексуального характеру.

Крім цього, 11 січня 2025 прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області погоджено повідомлення про підозру у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України.

Письмове повідомлення про підозру, як правило, вручається слідчим або прокурором безпосередньо в зазначеній в повідомленні особі в день його складання. При цьому у випадку неможливості такого вручення, повідомлення про підозру має бути вручене особі у спосіб, передбачений статтями 135-136 КПК для вручення повідомлень. У зв`язку з цим, 11 січня 2025 вручено копію повідомлення про підозру батьку ОСОБА_5 - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та рідній сестрі ОСОБА_5 - ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

07.04.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про зміну раніше повідомлено підозри у вчиненні насильницьких дій сексуального характеру, не пов`язаних із проникненням в тіло іншої особи, яка не досягла чотирнадцяти років незалежно від її добровільної згоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 153 КК України.

За доводами клопотання, малолітня ОСОБА_6 є потерпілою особою, може повідомити обставини вчинення кримінального правопорушення. Водночас, на даний час наявні обставини, що можуть вплинути на повноту та правдивість показань малолітньої потерпілої ОСОБА_6 у подальшому, у зв`язку з цим її необхідно допитати у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України.

Заявник зазначає, що відповідно до висновку судово-психологічного експерта № 768 у період вчинення відносно малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено ознаки резидуально-органічного ураження головного мозку з легкою когнітивною недостатністю та емоційно-вольовою нестійкістю.

На теперішній час малолітня ОСОБА_6 виявила ознаки Резидуально-органічного ураження головного мозку з легкою когнітивною недостатністю та емоційно-вольовою нестійкістю.

Наявний у ОСОБА_6 психічний розлад у вигляді Резидуально-органічного ураження головного мозку з легкою когнітивною недостатністю та емоційно-вольовою нестійкістю не знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку з вчиненням відносно неї кримінального правопорушення. Малолітня потерпіла ОСОБА_6 в період вчинення відносно нею протиправних дій, з урахуванням її психологічних особливостей та віку, не могла розуміти значення скоєних відносно неї дій і тому не могла чинити психологічний опір цим діям. Малолітня ОСОБА_6 з урахуванням психологічних та вікових особливостей, могла правильно приймати лише зовнішню фактичну сторону обставини, що мають значення для кримінального провадження та може надавати про них відповідні свідчення. ОСОБА_6 не виявляє підвищеної схильності до фантазування. Малолітня виявляє пасивність, підвищену конформність та залежність від авторитету значимого дорослого, які не здійснили суттєвого впливу на зміст її свідчень.

Як зазначає прокурор, з метою налагодження стабільного психоемоційного стану малолітньої потерпілої є необхідність виключити участь ОСОБА_6 у подальших слідчих діях, зокрема, таких як допити та інше, що може в свою чергу призводити до появи інтрузивних спогадів. Задля уникнення повторного травмування, рекомендується вжити заходів щодо недопущення будь-яких контактів малолітньої ОСОБА_6 з особою, що вчинила відносно неї протиправні дії.

На сьогодні наявні ризики небезпеки для психічного здоров?я малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , які можуть унеможливити її допит в судовому засіданні або вплинути на повноту чи достовірність показань.

За результатами роботи з малолітньою потерпілою ОСОБА_6 було встановлено достатній комплекс ознак, який притаманний розповіді дитини її віку про психотравмувальну подію, яка пов`язана з діями сексуального насилля та психологічного насильства.

Тобто, існує небезпека для психічного здоров?я дитини, а саме її емоційного стану, який зазнав негативного впливу після вчинення відносно неї кримінального правопорушення. Подальше психоемоційне напруження потерпілої унеможливить її допит в суді або вплине на повноту чи достовірність показань.

За таких обставин, за доводами поданого клопотання, повне з?ясування у потерпілої відомостей про вчинене щодо неї кримінального правопорушення під час допиту в порядку ст. 225 КПК України за участю кваліфікованого психолога є запорукою убезпечення дитини від повторного негативного психотравмуючого впливу ще й у суді під час судового провадження.

У кримінальному провадженні № 0002237 показання малолітньої потерпілої є вагомим доказом. Однак, у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , допитувана дитина може соромитись та/або боятись давати правдиві показання щодо вчиненого відносно неї сексуального насильства. Саме тому, допит в порядку ст. 225 КПК України необхідний для захисту прав і безпеки потерпілої від сексуального насильства дитини та допоможе мінімізувати ризик травматизації психічного стану малолітньої, внаслідок участі в допиті у присутності особи, на яку вона вказує, як на кривдника. Більше того, допит допоможе зафіксувати важливі деталі злочину, адже, зі сплином часу внаслідок вікових особливостей та роботи з психологом неповнолітня дитина може забути обставини вчиненого відносно неї кримінального правопорушення.

Крім того, зазначає заявник, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який триває і на даний час.

На території України тривають бойові дії та здійснюються постійні ракетні обстріли з боку російської федерації, що у свою чергу може створити небезпеку для життя та здоров`я малолітньої потерпілої ОСОБА_6 .

3 огляду на викладене, з метою забезпечення найкращих інтересів малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , зменшення кількості її допитів упродовж всього досудового слідства та судового розгляду, з урахуванням наявності обґрунтованих обставин, які можуть унеможливити допит дитини в суді або негативно вплинути на повноту чи достовірність її показань, задля забезпечення більшої інформативності відповідної слідчої дії, заявник обґрунтовує необхідність у проведенні допиту потерпілої у кримінальному провадженні №0002237 відповідно до положень ст. 225 КПК України.

2.Участь сторін кримінального провадження. Позиція щодо заявленого клопотання.

Прокурор групи прокурорів прокурор Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 подане клопотання підтримала з наведених у ньому підстав, просила його задовольнити.

Сторона захисту у судове засідання не з`явилася, заперечень проти клопотання не надала. Про дату, час та місце розгляду справи захисник та підозрюваний повідомлені належним чином.

У судовому засіданні заслухано думку спеціаліста ОСОБА_4 стосовно психологічних особливостей та емоційного стану малолітньої ОСОБА_6 , а також стосовно наявності достатніх підстав вважати, що з плином часу надані потерпілою показання можуть бути детально не відтворені нею, з огляду на індивідуальні особливості розвиткута психологічних особливостей малолітньої дитини-потерпілої у цьому кримінальному провадженні.

У судовому засіданні подано та залучено до матеріалів справи висновок психолога за результатами проведення діагностики неповнолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

3.Правове регулювання допиту неповнолітньої/малолітньої особи у порядку ст.225 КПК України. Висновки Верховного Суду щодо розгляду релевантних питань.

Відповідно до ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

У випадках, коли це необхідно для об`єктивного з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження) (ч. 4 ст. 354 КПК України).

Декларація прав дитини 1959 року закріплює принцип, що дитина за будь-яких обставин має бути серед тих, які першими одержують захист і допомогу. В усіх діях щодо дітей незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини).

Зазначене положення кореспондується з частиною 2 ст. 10 КПК України, де закріплено, що у випадках і порядку, передбачених цим Кодексом, певні категорії осіб (неповнолітні, іноземці, особи з розумовими і фізичними вадами тощо) під час кримінального провадження користуються додатковими гарантіями.

Відповідно до Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства, ратифікованою з заявами Законом № 4988-VI від 20.06.2012, кожна Сторона вживає необхідних законодавчих або інших заходів для захисту прав й інтересів жертв, у тому числі їхніх особливих потреб як свідків, на всіх стадіях розслідування та кримінального провадження, зокрема шляхом забезпечення уникнення контакту між жертвами та правопорушниками в суді та приміщеннях правоохоронних органів, крім випадків, коли компетентні органи встановлять інше в найкращих інтересах дитини або коли розслідування чи провадження вимагають такого контакту (підпункт «g» пункту 1статті 31 Глава VІІ Конвенції). Кожна Сторона вживає необхідних законодавчих або інших заходів для забезпечення проведення опитувань дитини без необґрунтованої затримки, відразу після повідомлення фактів компетентним органам (підпункт «а» пункту 1 статті 35 Глава VІІ Конвенції), а також для забезпечення згідно з нормами національного законодавства можливості жертві свідчити, не перебуваючи при цьому в залі суду, тобто шляхом використання належних комунікаційних технологій (підпункт «b» пункту 2 статті 36 Глава VІІ Конвенції).

Статтею 3 Конвенції ООН про права дитини 1989 року передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Право захисту на допит свідка викладено в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стаття 6.3.d. Проте, згідно з ЄКПЛ, немає абсолютної вимоги вислуховувати дитину в суді, якщо процедура згідно з якою в дитини беруть свідчення під час досудового розслідування, відбувається з дотриманням прав підозрюваного на справедливий суд. Те, чи потрібно вислуховувати дитину в суді, потрібно оцінювати з огляду на конкретні обставини кожної справи, зокрема з урахування віку та зрілості дитини, наявності ризику (повторної) травматизації.

Допит малолітнього потерпілого в порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, слугує законним механізмом для уникнення його повторного допиту під час судового розгляду кримінального провадження та надає можливість отримати показання, які можуть бути покладені в основу судового рішення.

До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 04.04.2024 у справі № 159/3160/22 та від 15.05.2024 у справі № 159/1381/22.

Також, відповідно до положень статті 226 КПК України, допит малолітньої або неповнолітньої особи проводиться у присутності законного представника, педагога або психолога, а за необхідності лікаря. Допит малолітньої або неповнолітньої особи не може продовжуватися без перерви понад одну годину, а загалом - понад дві години на день. Особам, які не досягли шістнадцятирічного віку, роз`яснюється обов`язок про необхідність давання правдивих показань, не попереджуючи про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за завідомо неправдиві показання. До початку допиту особам, зазначеним у частині першій цієї статті, роз`яснюється їхній обов`язок бути присутніми при допиті, а також право заперечувати проти запитань та ставити запитання.

Відповідно до ст. 227 КПК України при проведенні слідчих (розшукових) дій за участю малолітньої або неповнолітньої особи забезпечується участь законного представника, педагога або психолога, а за необхідності - лікаря. До початку слідчої (розшукової) дії законному представнику, педагогу, психологу або лікарю роз`яснюється їхнє право за дозволом ставити уточнюючі запитання малолітній або неповнолітній особі.

У виняткових випадках, коли участь законного представника може завдати шкоди інтересам малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого, слідчий, прокурор за клопотанням малолітнього або неповнолітнього чи з власної ініціативи має право обмежити участь законного представника у виконанні окремих слідчих (розшукових) дій або усунути його від участі у кримінальному провадженні та залучити замість нього іншого законного представника.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 232 КПК України допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відеоконференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках проведення допиту малолітнього потерпілого. Частиною 2 статті 232 КПК України зазначено, що рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування приймається слідчим, прокурором, а в разі здійснення в режимі відеоконференції допиту згідно із статтею 225 цього Кодексу слідчим суддею з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження.

Також, ч. 4 ст. 354 КПК України передбачено, що у випадках, коли це необхідно для з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка чи потерпілого, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове засідання). Допит малолітнього або неповнолітнього потерпілого проводиться з дотриманням правил, передбачених цією статтею. При цьому доцільність такого допиту викликана необхідністю запобігти або мінімізувати психологічне травмування малолітньої потерпілої, яке може бути викликане її особистим візуальним контактом з обвинуваченим.

Відповідно до ст. 27 КПК України слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини у разі розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи.

4.Мотиви слідчої судді при постановленні ухвали.

Слідча суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення для вирішення порушеного питання, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, зазначає та виснує таке.

Дитина має свою специфіку, яка пов`язана із її віком, рівнем інтелектуального, емоційного розвитку, життєвим досвідом. Усе це впливає на можливість сприйняття нею подій кримінального правопорушення та можливість надати оцінку таким подіям.

Неповнолітня потерпіла має несформовану дитячу психіку, є уразливою до стороннього впливу, що може негативно вплинути на повноту та достовірність її показань безпосередньо у судовому засіданні.

За судовою практикою до «інших обставин», що можуть унеможливити допит потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, також належать психологічні особливості особи неповнолітнього потерпілого у зв`язку з віком та індивідуальними психологічними особливостями, внаслідок яких або реабілітаційної роботи психологів дитина може забути деталі вчиненого щодо неї злочину або через страх та душевні страждання відмовитись давати показання, у тому числі оскільки злочин був вчинений її батьками, родичами або іншими знайомими особами.

Процедура допиту неповнолітнього потерпілого є травматичною для дитини. Зі сплином певного часу, протягом якого буде продовжуватись досудове розслідування та судовий розгляд, внаслідок стресового стану, негативних емоцій і травм від вчиненого правопорушення, у зв`язку з особливостями віку та пам`яті неповнолітня потерпіла може забути обставини вчиненого стосовно неї злочину, що призведе до втрати вагомих доказів у кримінальному провадженні.

В аспекті фактичних обставин цього кримінального провадження підозрюваний був співмешканцем матері малолітньої потерпілої ОСОБА_6 .

Відповідно до висновку судово-психологічного експерта малолітня потерпіла ОСОБА_6 має ознаки резидуально-органічного ураження головного мозку з легкою когнітивною недостатністю та емоційно-вольовою нестійкістю.

За висновками спеціаліста, за результатами проведеного допиту та з урахуванням вікових особливостей було виявлено комплекс ознак, які свідчать про те, то дівчинка може правильно сприймати обставини та правдиво надавати свідчення.

Психологічний стан дозволяє приймати участь у слідчих та процесуальних діях.

Відносини в сім`ї та обставини, які трапилися з ОСОБА_6 , однозначно вплинули на морально-психологічний стан дівчинки та завдали їй психологічної травматизації, наявний стан тривога. Дані прояви психіки па травматичну подію будуть мати довгострокові наслідки в житті.

Рекомендації: ОСОБА_6 потребує індивідуальної психотерапевтичної роботи на відновлення власної гідності, підвищення самооцінки, активізацію внутрішніх ресурсів: формування конструктивних способів самозахисту; навчити здоровим проявам сексуальності: правильні назви статевих органів, «хороші» та погані дотики, правило «трусиків», в рамках довготривалої травмо терапії. Рекомендовано терапію, спрямовану на проживання емоції з метою покращення психоемоційного стану в майбутньому. Рекомендовано звернутися до більш вузьких медичних спеціалістів, які нададуть рекомендації для подальшого фізичного та психічного розвитку дитини. Звернути увагу на успішність навчанні, за пройти комплексну психолого-педагогічну) оцінку розвитку особи в інклюзивно-ресурсному центрі. Необхідність обмежити дитину у слідчих діях та судових засіданнях для запобігання повторної травматизації.

Крім того, за висновками спеціаліста (окрім наданого письмового висновку спеціаліста), наданими в судовому засіданні, наразі наявним є ризик, з огляду, в тому числі, на особливості психологічного розвитку дитини, що потерпіла ОСОБА_6 під час судового розгляду справи не згадає обставин, що мають визначальне доказове значення для даного кримінального провадження. При цьому, на думку спеціаліста, будь-яка травмуюча подія може призвести до означеного вище ризику.

Суд констатує, що показання неповнолітньої потерпілої ОСОБА_6 мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини для досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Зі спливом часу надані показання потерпілою можуть бути детально не відтворені.

Суд зауважує, що мета уникнення або мінімізації можливої психологічної травматизації дитини в кримінальному провадженні має пріоритетне значення та покликана забезпечити дотримання інтересів дитини.

Суд зважає також на необхідність налагодження стабільного психоемоційного стану малолітньої потерпілої ОСОБА_6 через процес реабілітації, що може вплинути на повноту та правдивість показань малолітньої потерпілої ОСОБА_6 у подальшому.

Судом беруться до уваги також доводи прокурора, що ґрунтуються на висновках спеціаліста, щодо необхідності виключення участі ОСОБА_6 у подальших слідчих діях, зокрема, таких як допити та інше, що може в свою чергу призводити до появи інтрузивних спогадів. Задля уникнення повторного травмування, рекомендується вжити заходів щодо недопущення будь-яких контактів малолітньої ОСОБА_6 з особою, що вчинила відносно неї протиправні дії.

5.Висновки за результатами розгляду клопотання.

Отже, проаналізувавши у цій справі відомості, наведені у клопотанні, а також копії документів та інших матеріалів, якими прокурор обґрунтовує клопотання, з огляду на зазначені виняткові обставини, зважаючи, що показання малолітньої потерпілої ОСОБА_6 мають суттєве значення для встановлення всіх обставин у кримінальному провадженні, беручи до уваги вік малолітньої потерпілої, характер дій, які могли бути вчиненні щодо неї підозрюваним, а також те, що зі спливом часу надані показання потерпілою можуть бути детально не відтворені, з метою попередження неповноти чи недостовірності показань потерпілої під час судового розгляду, уникнення або мінімізації можливої психологічної травматизації дитини, забезпечення якнайкращих інтересів дитини, слідча суддя доходить висновку про обґрунтованість клопотання прокурора та необхідність допиту малолітньої потерпілої під час досудового розслідування у закритому судовому засіданні поза залом судового засідання, в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження) з дотриманням правил, передбачених ст. 354 КПК України.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно п. 2-3 ч. 2 ст. 27 КПК України допит малолітньої потерпілої в порядку ст. 225 КПК України в цьому кримінальному провадженні потребує закритого судового засідання і повинне розглядатися у закритому судовому засіданні із забезпеченням під час судового розгляду кримінального провадження повного фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Окремо суд зауважує, що внутрішнє переконання слідчої судді щодо необхідності допиту малолітньої потерпілої в порядку ст. 225 КПК України в межах цього кримінального провадження базується на документах, безпосередньо досліджених у судовому засіданні, а також на даних та відомостях, долучених/отриманих безпосередньо під час судового розгляду поданого клопотання, втому числі, з огляду та зважаючи на пояснення/висновки спеціаліста, надані в судовому засіданні 30.09.2025.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 224, 225, 226, 232, 309, 354 Кримінального процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 задовольнити.

Провести допит малолітньої потерпілої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у судовому засіданні в приміщенні Баришівського районного суду Київської області у присутності прокурора, підозрюваного та його захисника, а в режимі відеоконференції поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням формули «Безпечне місце+Безпечний дорослий = Дитина у безпеці» (участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з безпечного приміщення) за участю малолітньої потерпілої, її законного представника, психолога.

Судове засідання призначити на 27 жовтня 2025 року, на 10:30 год в приміщенні Баришівського районного суду Київської області (вул. Київський Шлях, 61, селище Баришівка, Броварський район, Київська область, 07501) та у режимі відеоконференції, за участю осіб, зазначених вище.

На підставі п. 2 ч. 2 ст.27 КПК України допит потерпілої провести у закритому судовому засіданні.

Повідомити про проведення судового засідання сторони кримінального провадження.

Обов`язок щодо повідомлення законного представника, неповнолітню потерпілу про судове засідання покласти на прокурора.

Ухвала слідчої судді оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_12