Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/177/26
Провадження № 1-кс/279/43/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2026 року м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі представника скаржника адвоката ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції), прокурора Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , за скаргою на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 01.01.2026 року про вчинення стосовно ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 146, ч. 1 ст. 367 КК України,

ВСТАНОВИВ:

09.01.2026 адвокат ОСОБА_3 надіслав на електронну адресу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області скаргу на бездіяльність службової особи Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 01.0.2026 року та просив зобов`язати внести відповідні відомості про вчинення відносно ОСОБА_5 кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 146 та ч. 1 ст. 367 КК України.

На обгрунтування скарги зазначено, що адвокат ОСОБА_3 як представник ОСОБА_5 звернувся 01.01.2026 рок на номер телефону 102 із заявою та повідомив, що стосовно ОСОБА_5 , хворого на гепатит В, якого незаконно мобілізували до Збройних сил України, та незаконно утримували в будівлі школи за адесою провулок Центральний у м. Стремигород Коростенського району Житомирської області, вчиняються кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 146 та ч. 1 ст. 367 КК України. За отриманою усно інформацією вищевказана заява від 01.01.2026 року була передана на розгляд службовим особам Коростенського районного управління поліції Головного управління в Житомирській області. Станом на день подання скарги до суду адвокатом ОСОБА_3 отримано усно інформацію, що службові особи Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області не внесли до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 01.01.2026 року, що є порушенням вимог ст.214 КПК України.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу справи між слідчими суддями скарга передана слідчому судді ОСОБА_1 та призначена до розгляду на 12.01.2026 року, яка за клопотанням прокурора та ОСОБА_3 відкладена на 14.01.2026 для надання прокурором відомостей на підтверження факту надходження заяви від 01.01.2026 року до Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, а також документів на підтвердження повноважень представника. Ухвалою суду від 14.01.2026 року задоволено клопотання прокурора та витребувано від Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 на лінію "102", у судовому засіданні оголошено перерву до 11:45 годин 20.01.2026 року. У зв`язку з відсутністю електропостачання в суді за 10:30 до 17:00 годин 20.01.2026 року розгляд скарги відкладено до 16:45 годин 21.01.2026 року.

На виконання ухвали суду від Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області із супровідним листом надійшла копія рапорта на ім`я начальника Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від 01.01.2026 року.

У судовому засідання заявник підтримав вимоги скарги та просив її задовольнити з підстав, зазначених у ній.

Прокурор у судовому засіданні щодо задоволення скарги заперечував, посилаючись на відсутність ознак кримінального правопорушення у поданій заяві від 01.01.2026 року, також вказав, що поліція не має повноважень здійснювати досудове розслідування відносно військових посадових осіб, яке підслідне ДБР.

Заслухавши учасників провадження, дослідивши зміст скарги та долучені до нього докази, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до статті 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 статті 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, та їх перелік визначені ч.5 цієї статті, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність..

Відповідно до п.2 глави 3 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020р. № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст.214 КПК України в свою чергу перебувають у тісному взаємозв`язку з ч.1 ст.2 та ст.11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

З аналізу вказаних положень можна зробити висновок про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Верховний Суд у своїй постанові №761/20985/18 від 16.05.2019 року наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Також Верховний Суд у своїй постанові № 556/450/18 від 30.09.2021 року вказав, що підставою початку досудового розслідування не є будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до диспозиції ч.1 ст.146 КК України відповідальність за вчинене кримінальне правопорушення настає у разі незаконного позбавлення волі або викрадення людини.

Згідно з ч.1 ст.367 КК України передбачена кримінальна відповідальність за службову недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник, у першу чергу, має звернутися до уповноваженого державою органу із повідомленням про кримінальне правопорушення, в якому повинна зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Правова норма ч. 1 ст. 214 КПК України спрямована на забезпечення виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, та його дієвості.

Саме тому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. В разі ж відсутності таких даних, слідчий, прокурор з метою недопущення вказаних негативних наслідків не повинні вносити такі відомості до ЄРДР.

У даній справі заявник оскаржує бездіяльність службової особи Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за його заявою від 01.01.2026 року на спецлінію "102" про невнесення відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст.146, ч.1 ст.367 КК України, вчинених, на його думку, у зв`язку з незаконним затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівниками ТЦК та передачу його військовим. Під час проходження ВЛК було встановлено, що у нього гепатит Б, була травма спини та черепно-мозкова травма. Йому не надають медичну допомогу. ОСОБА_5 повідомив, що його збираються везти кулеметником у військову частину.

Разом з тим, під час опрацювання даного виклику та відомостей не було встановлено ознак кримінально караного діяння та рекомендовано звернутися до ДБР та ВСП, а також надані номери телефонів чергових вказаних органів.

На переконання слідчого судді, зазначені ОСОБА_3 у заяві від 01.01.2026 відомості грунтуються на припущенні та суб`єктивній незгоді з наявністю підстав для мобілізації та наступним проходженням ОСОБА_5 війської служби в період воєнного стану, та не свідчать про вчинення будь-якого суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, а тому не може бути підставою для початку досудового розслідування, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги заявника слід відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись статтями 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні скарги ОСОБА_5 , подану в його інтересах представником адвокатом ОСОБА_3 , на бездіяльність службової особи Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_3 від 01.01.2026 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6