Справа № 454/1267/25
УХВАЛА

про обрання запобіжного заходу

м. Сокаль 21.11.2025 року

Слідчий суддя Сокальського районного суду Львівської області ОСОБА_1 за участю :

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Жвирка Сокальського району Львівської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною - освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,раніше не судимому,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту наркотичних засобів, психотропних речовин, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

21.11.2025р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

У клопотанні слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою з огляду на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні даних злочинів, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, він не сприяє досудовому розслідуванню, з огляду на що він може переховуватися від органів досудового розслідування суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти клопотання та просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту або заставу.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази, вислухавши думку сторін, доходжу до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділенням поліції №2 Шептицького РВП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014 від 06.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

20.11.2025 року о 13 год.15 хв. ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

21.11.2025 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, обґрунтовується зібраними на даний час у кримінальному провадженні доказами.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України визначено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 4 ст.208, п. 6 ч. 3 ст.42 КПК України, підозрюваний має право вимагати перевірки обґрунтованості його затримання.

Згідно з п.4 ст.5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, має право ініціювати провадження, в ході якого суд без зволікань встановлює законність затримання і приймає рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним.

Положеннями ст. 208 КПК України передбачено, що уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду, затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України. Уповноважена службова особа, що здійснила затримання особи, повинна негайно повідомити затриманому зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснити право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, негайно повідомити інших осіб пройого затримання і місце перебування відповідно до положеньстатті 213 цього Кодексу, вимагати перевірку обґрунтованості затримання та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом. Про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складається протокол, в якому, крім відомостей, передбаченихстаттею 104 цього Кодексу, зазначаються: місце, дата і точний час (година і хвилини) затримання відповідно до положеньстатті 209 цього Кодексу; підстави затримання; результати особистого обшуку; клопотання, заяви чи скарги затриманого, якщо такі надходили; повний перелік процесуальних прав та обов`язків затриманого. Протокол про затримання підписується особою, яка його склала, і затриманим. Копія протоколу негайно під розпис вручається затриманому, а також надсилається прокурору.

Відповідно до ст.206 КПК України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи. Слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.

Аналіз наведених норм свідчить, що слідчий суддя повинен перевірити законність фактичних підстав затримання. Крім того, за приписами ст. 206 КПК України, слідчий суддя може прийняти рішення лише про звільнення особи у разі його незаконного затримання.

Як вбачається з протоколу затримання, ОСОБА_5 був затриманий на підставі п.1 ч.1ст. 208 КПК України, а саме: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення.

У протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, від 20.11.2025 року, складеному стосовно ОСОБА_5 , слідчим зазначено час складання такого протоколу, фактичний час затримання, а також підстави затримання ОСОБА_5 . Крім цього, із даного протоколу слідує, що слідчим під особистий підпис роз`яснено затриманому права, передбачені ст. 42 КПК України, копія протоколу затримання була вручена затриманому та захиснику.

Враховуючи викладене, оскільки з протоколу про затримання вбачається, що про затримання ОСОБА_5 повідомлено представника органу (установи) уповноважений законом на надання безоплатної правової допомоги і призначено адвоката, слідчим доведено, що затримання ОСОБА_5 , здійснено на підставі п.1 ч.1 ст.208 КПК України, строки затримання особи не перевищені. А тому, підстав, для звільнення затриманого немає.

Так, згідно наявних матеріалів затримання ОСОБА_5 , відбулось у спосіб та в порядку, встановленим чинним кримінально-процесуальним законодавством.

За таких обставин, судом не встановлено підстав для задоволення скарги на незаконне затримання.

Разом з цим, в судовому засіданні встановлено, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України є обґрунтованою.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтовано ймовірної можливості здійснити підозрюваним зазначені дії. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є актуальним та обумовлений, серед іншого, притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю можливого покарання.

Злочини, у якому обвинувачується ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

Оцінюючи можливість впливу на свідків та потерпілого суд виходить із передбаченої Кримінальним процесуальним кодексом України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, зокрема після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Підозрюваному особу свідків є відомими, а тому слідчий суддя, враховуючи вимогу кримінального процесуального законодавства України щодо безпосереднього дослідження доказів, вважає, що доводи сторони обвинувачення про можливість впливу на потерпілого та свідків є обґрунтованими.

Вказані обставини свідчать про об`єктивне існування ризиків, зазначених прокурором.

Під час розгляду клопотання в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання підозрюваного під вартою чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.

За таких підстав, жоден із інших - альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, невзмозі забезпечити уникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України, належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних рішень суду, а тому слідчий суддя визнає клопотання підставним та необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави з врахуванням положень ч.4 ст.183 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.181, 183, 193, 194, 196, 206 КПК України,

у х в а л и в:

У задоволенні скарги на незаконне затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України - відмовити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, терміном на 60 днів до 19.01.2026 року включно з визначенням застави в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн.

Строк тримання під вартою визначити до 19 січня 2026 року.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в даній ухвалі, протягом строку дії ухвали.

Реквізити для внесення застави: код отримувача (код за ЄДРПОУ):26306742, Банк отримувача: ДКСУ, м.Київ; Банк отримувача (МФО): 820172; рахунок отримувача:UA0000757.

У випадку внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки:

1. не відлучатися з смт.Жвирка Шептицького району Львівської області без дозволу слідчого, прокурора та суду;

2. повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

3. прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора та суду.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ГУ ДКСУ коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити прокурора і Сокальський районний суд Львівської області.

У разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, щодо якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному та іншим учасникам справи негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покладається на прокурора ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя : ОСОБА_1