Справа № 296/1433/26
УХВАЛА

Іменем України

07 лютого 2026 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі матеріали клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Золоте, Сіверськодонецького району, Луганської області, українця, громадянина України, освіта середня-спеціальна, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, у кримінальному провадженні № 0000062 від 06.02.2026,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Обґрунтовуючи подане клопотання, слідчий вказав, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Житомирській області здійснюється досудове розслідування об`єднаного кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 00000062 від 06.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.02.2026р. близько 13 год. 00 хв., ОСОБА_6 , у стані алкогольного сп`яніння, тримаючи в руках ніж, проходив повз відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції № 1 ГУНП в Житомирській області, що в м. Чуднів, вул. Соборна, 5, Чуднівської ТГ, Житомирського району, Житомирської області.

У цей час, неподалік вказаного відділення поліції, ОСОБА_6 із ножом у руках виявив випадковий перехожий, який повідомив члену слідчо-оперативної групи оперуповноваженому СКП відділення поліції №2 Житомирського РУП №1 ГУНП в Житомирській області, капітану поліції ОСОБА_7 , який перебував неподалік у форменому одязі, про виявленого небезпечного чоловіка.

В подальшому, 06.02.2026, близько 13 год. 05 хв. до ОСОБА_6 підійшов ОСОБА_8 для припинення протиправної поведінки ОСОБА_6 .

В цей час та місці, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, направлений на вбивство вказаного працівника поліції - ОСОБА_8 , у зв`язку з виконанням цим працівником поліції своїх службових обов`язків.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на вбивство працівника поліції ОСОБА_7 , який перебував навпроти вказаного відділення поліції, ОСОБА_6 , тримаючи в правій руці ніж, почав стрімко наближатися в бік працівника поліції, з метою вчинення вбивства ОСОБА_7 , виражаючи при цьому погрози вбивства.

Однак, з причин, що не залежали від волі ОСОБА_6 , останній не довів свій злочинний умисел до кінця, оскільки був затриманий працівниками поліції.

У відповідності до вимог ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ст. 348 КК України та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення просить застосувати до підозрюваного винятковий запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити. Вказала, що існують ризики визначені ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 вказав, що підозра у скоєні тяжкого злочину є необгрунтована, а ризики - безпідставні. Адвокат зазначив, що ОСОБА_6 приймав участь у бойових діях та має статус учасика бойових дій та статус інваліда. З урахуванням викладено просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 .

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію захисників та заперечив щодо задоволення клопотання. Вказав, що не пам`ятає події вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку із чим йому повідомлено про підозру. Із підозрою ОСОБА_6 також не погоджується.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З наданих матеріалів клопотання вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення передбаченого ст. 348 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах та дослідженими слідчим суддею доказами.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд враховує, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 є особливо тяжким та містить безальтернативну санкцію позбавлення волі на тривалий період часу.

Усвідомлюючи вказані факти, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально-правового та цивільно-правового характеру, підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, шляхом переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Слідчий суддя також враховує, що ОСОБА_6 є ветераном війни, має третю групу інвалідності, а тому має змогу безперешкодно покинути територію України під час війни.

В контексті практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Стороною обвинувачення доведено, що перебуваючи на волі ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки, на даний час не встановлено всіх речових доказів у кримінальному провадженні, зважаючи на початкову стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Судом встановлено, що підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджання всебічного, повного та неупередженого встановлення обставин вчиненого злочину, може вчиняти спроби протиправного впливу на учасників кримінального провадження, в тому числі на свідка ОСОБА_9 , який проживає в одному населеному пункті з підозрюваним, що підтверджує наявність ризику визначеного п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний може перешкоджати шляхом неприбуття та несвоєчасного прибуття на вимоги слідчого, прокурора чи суду.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, на переконання слідчого судді, не може обгрунтовуватися виключно ступенем тяжкості кримінального правопорушення, що інкримінують підозрюваному, а тому такий ризик є недоведеним.

Слідчий суддя звертає увагу, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вони мають реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваних чи обвинувачених кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

При дослідженні матеріалів клопотання слідчим суддею не встановлено достатніх стримуючих факторів від порушень з боку підозрюваного своїх зобов`язань в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу. Стороною захисту не наведено доводів, які б вказували на належну процесуальну поведінку підозрюваного в разі обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Слід додатково зауважити, що на даний час в Україні введено воєнний стан, що також є відповідним ризиком, який з урахуванням даних про особу підозрюваного (інвалід третьої групи), обставин вчинення кримінального правопорушення, додатково свідчить про ризик переховування, оскільки в зазначених умовах здійснення контролю за підозрюваним правоохоронними органами в разі застосування до нього інших більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі домашнього арешту, є ускладненим.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який рахувати з моменту затримання 13год 06хв 06.02.2026 по 13год 06хв 05.04.2026, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1