Справа № 682/1950/25
Провадження № 1-кп/682/33/2026
У Х В А Л А

(повний текст)

19 січня 2026 року м. Славута Славутський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Славута Хмельницької області кримінальне провадження № 0001077 від 07.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286-1 ч.2 КК України,

встановив:

В провадженні Славутського міськрайонного суду Хмельницької області перебуває на розгляді кримінальне провадження № 0001077 від 07.06.2025 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286-1 ч.2 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення у справі амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 , вказавши, що відповідно до довідок КП Славутська міська лікарня ім. Ф.М. Михайлова ОСОБА_6 перебуває на обліку у лікаря - психіатра з діагнозом: Посттравматичний стресовий розлад. За вказаних обставин наявні сумніви в осудності обвинуваченого, тому виникла необхідність у встановленні психічного стану останнього, для чого необхідні спеціальні знання в галузі психіатрії. Просив на вирішення експертів поставити наступні запитання:

1. Чи страждав обвинувачений ОСОБА_6 на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення будь-якою душевною хворобою чи психічним розладом (захворюванням), якщо так, то чи міг він усвідомлювати свої дії та керувати ними?

2. Чи страждає обвинувачений ОСОБА_6 на даний час будь-якою душевною хворобою чи психічним розладом (захворюванням), якщо так, то чи може він усвідомлювати свої дії та керувати ними?

3. До якої категорії хворобливих станів належить даний психічних розлад (захворювання), хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, іншого хворобливого стану психіки?

4. Чи могло його психічне захворювання (якщо він страждає на таке) спричинити тимчасове не усвідомлення неправомірності поведінки на час вчинення злочину?

5. Чи потребує обвинувачений ОСОБА_6 застосування до нього примусових заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме?

6. Чи схильний обвинувачений ОСОБА_6 до фантазування, перекручування фактів об`єктивної дійсності, чи може він вірно сприймати факти об`єктивної дійсності?

7. Чи здатний обвинувачений ОСОБА_6 сприймати інформацію, що подається в суді?

8. Чи є обвинувачений ОСОБА_6 здатним брати участь у судовому засіданні?

Проведення експертизи просив доручити судовим експертам Хмельницької філії судових експертиз ДУ "Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України".

Обвинувачений ОСОБА_6 клопотання захисника підтримав повністю, просив його задовольнити.

Прокурори ОСОБА_3 та ОСОБА_4 проти клопотання захисника обвинуваченого заперечували, вказавши, що відсутні сумніви в осудності обвинуваченого ОСОБА_6 , який мав чітку позицію під час досудового розслідування, на даний час проходить військову службу в ЗСУ, визнаний придатним до військової служби, що спростовує позицію сторони захисту щодо осудності обвинуваченого.

Потерпіла та її представник в судове засідання не з`явилися, надали заяву про продовження розгляду справи в їх відсутність.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вирішуючи клопотання сторони захисту, суд дійшов такого висновку.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч.6 ст. 22 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 84 КПК України, процесуальними джерелами доказів є, зокрема, висновки експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У відповідності до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч. 2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються, зокрема, у порядку, визначеному КПК України, Законом України "Про судову експертизу", Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 "Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень"

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п. 1.2.13 Розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі по тексту Інструкція), згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Відповідно до п. 6.1-6.4 Розділу VI Інструкції об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи.

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Організаційні засади проведення судово-психіатричної експертизи (СПЕ) визначені Порядком проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженим наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.05.2018 № 865 (далі по тесту Порядок).

Відповідно до п. 10 Порядку предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу.

До компетенції психолого-психіатричної експертизи відноситься оцінка психологічного стану підекспертних у випадках афектних злочинів, коли необхідно встановити, чи має місце фізіологічний афект (сильне душевне хвилювання), емоціональна напруга, яка мала суттєвий і несуттєвий вплив на поведінку особи в кримінальній ситуації, тобто особливий психологічний стан особи або патологічний афект, вже хворобливий стан психіки.

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, протягом всього судового розгляду поведінка обвинуваченого ОСОБА_6 не викликала сумнівів в частині його осудності, ОСОБА_6 під час судового розгляду був мобілізований до ЗСУ і на теперішній час проходить військову службу, до вирішення питання щодо мобілізації проходив військово-лікарську комісію, визнаний придатним до військової служби.

Суд звертає увагу, що відповідно до приписів п.3 ч.2 ст. 242 КПК України обов`язковою умовою для призначення експертизи для визначення психічного стану обвинуваченого, є наявність відомостей, які викликають сумнів щодо осудності або обмеженої осудності обвинуваченого.

Доводи, якими захисник обвинуваченого обґрунтовує необхідність призначення експертизи не вказують на наявність обставин, які б свідчили про сумніви щодо осудності, обмеженої осудності обвинуваченого.

Суд зауважує, що в матеріалах кримінального провадження відсутні докази, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані, а також відсутні медичні документи, що підтверджують перебування ОСОБА_6 у відповідних медичних закладах з метою його лікування.

Тому суд не вбачає об`єктивних підстав для призначення стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи.

Керуючись ст.242, 243 КПК України,

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 про призначення амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи стосовно ОСОБА_6 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1