КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/824/7246/2025 Суддя - доповідач - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

вирішуючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві питання прийняття апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шевченківськогорайонного суду м. Києва від 04 вересня 2025 року, -

за участю:

представника ОСОБА_8 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 вересня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Під час розгляду скарги слідчим суддею було встановлено, що з копії заяви ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення не зрозуміло, які саме дії працівників правоохоронних органів, на яких заявник вказує, як на осіб, що на його думку вчинили злочин, становлять собою склад кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 162, ч. 1 ст. 365 КК України. На думку слідчого судді, суть заяви зводиться до незгоди скаржника з діями працівників органу досудового розслідування - ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, у кримінальному провадженні, в межах якого здійснювались слідчі дії, що має бути предметом судового контролю в межах кримінального провадження, в якому проводилась слідча дія, в порядку визначеному законом, у зв`язку з чим так заява не породжує передбачені ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язки.

Отже, на думку слідчого судді, невнесення уповноваженою особою ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, до ЄРДР відомостей, викладених у заяві скаржника, відповідає положенням ч. 1 ст. 214 КПК України, ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України, оскільки така заява не містить об`єктивних даних та обставин, що можуть свідчити про вчинення зазначеного у повідомленні особою кримінально-караного діяння, а тому підстави для задоволення скарги відсутні.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 вересня 2025 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою скаргу представника ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення задовольнити в повному обсязі.

Крім того, апелянт посилається на те, що оскільки оскаржувану ухвалу було оголошено 08.09.2025, то строк на її оскарження спливає 15.09.2025, а відтак апеляційна скарга є такою, що подана в межах встановленого процесуального строку.

Заслухавши доповідь судді, пояснення адвоката ОСОБА_8 , який підтримав позицію свого колеги ОСОБА_6 щодо того, що апеляційна скарга подана протягом строку апеляційного оскарження, а тому вважав за можливе її розгляд по суті, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла висновку, що зазначена апеляційна скарга підлягає поверненню особі, що її подала, з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Як вбачається з надісланих судом першої інстанції матеріалів судового провадження, оскаржувана ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва постановлена 04 вересня 2025 року не лише з викликом сторін, а й за безпосередньої участі в судовому засіданні ОСОБА_7 та його представника - адвоката ОСОБА_6 . А тому, строк на її оскарження за визначенням п. 3 ч. 2, п.2 ч.3 ст. 395, ч.ч. 5, 7 ст. 115 КПК України, має обраховуватися з 05.09.2025 й відповідно останнім днем подання апеляційної скарги є 09.09.2025, який був робочим днем вівторком.

Між тим, адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 звернувся з апеляційною скаргою через підсистему «Електронний суд» 10.09.2025, тобто з пропуском п`ятиденного строку на апеляційне оскарження.

При цьому, у своїй апеляційній скарзі адвокат посилається на те, що оскільки оголошення повного тексту ухвали відбулось 08.09.2025, а тому строк на апеляційне оскарження закінчується 15.09.2025, відповідно, апеляційна скарга подана у строк.

Колегія суддів не може погодитись з такою позицією апелянта, оскільки, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18, провадження № 51-6470 кмо 18), перебіг строку на апеляційне оскарження судового рішення за змістом ст. 376 КПК України розпочинається саме з моменту оголошення резолютивної частини негайно після виходу суду з нарадчої кімнати.

Таким чином, у випадку, коли суд, з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст оголосив в інший день, строк подання апеляційної скарги обчислюється з оголошення саме резолютивної частини, а не з оголошення повного тексту рішення.

При цьому, у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого судом рішення, ця обставина за їх клопотанням може бути визнана поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України, за відповідним клопотанням скаржника.

Отже, посилання адвоката на те, що строк на апеляційне оскарження обраховується з дня оголошення повного тексту оскаржуваної ухвали слідчого судді, є помилковим тлумаченням змісту відповідної норми КПК України й не ґрунтуються на даних судової практики в контексті указаного вище рішення об`єднаної палати ККС ВС.

Клопотання ж про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 вересня 2025 року апеляційна скарга не містить, як і не подано про це окремого клопотання.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 підлягає поверненню на підставі п.4 ч.3 ст.399 КПК України, як така, що подана поза межами строку на апеляційне оскарження, а особа, яка її подала не ставить питання про його поновлення.

Керуючись ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

постановила:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04 вересня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду касаційної інстанції протягом 3-х місяців з дня її проголошення.

СУДДІ:

__________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4