Справа № 333/1422/26
Провадження № 1-кс/333/797/26
УХВАЛА

Іменем України

10 лютого 2026 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Запоріжжя, в режимі відеоконференції, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

04.02.2026 року ОСОБА_3 звернувся до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить визнати протиправною бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 03.02.2026 року, зобов`язати уповноважену особу ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінальних правопорушень за заявою від 03.02.2026 року.

В обґрунтування своїх вимог ОСОБА_3 зазначив, що 03.02.2026 року він надіслав до ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 366, ст. 364 та ч. 1 ст. 396 КК України. У заяві детально викладено обставини умисного невиконання ухвали слідчого судді Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя від 27.11.2025 року (справа № 335/11584/25) службовими особами ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та прокурорами Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя, а також факти службового підроблення відомостей в Єдиний реєстр досудових розслідувань та інші порушення. Заява надійшла до ДБР 03.02.2026 року о 12 год. Проте, станом на дату подання цієї скарги, уповноваженими особами ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, в порушення вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, витяг з Реєстру на його адресу не надіслано. Слідчий або прокурор зобов`язані внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, якщо зміст заяви містить достатні дані, що можуть свідчити про вчинення правопорушення. Заява містить посилання на конкретне судове рішення та витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що підтверджують факт підроблення фабули. КПК не вимагає дотримання правил підслідності саме на етапі внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Отже, ДБР не мало права відмовляти у реєстрації, навіть якби вважало справу не підслідною (хоча суб`єкти злочину працівники поліції прямо вказують на підслідність ДБР згідно зі ст. 216 КПК України). Невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань фактично позбавляє скаржника статусу потерпілого та можливості реалізувати свої права, передбачені ст. ст. 55, 56 КПК України.

Особа, яка подала скаргу, ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги скарги підтримав.

Представник ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, будучи повідомленим судом своєчасно та належним чином про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив судове засідання провести без його участі, відмовити в задоволенні скарги, а також зазначив, що 03.02.2026 року до ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі надійшло звернення ОСОБА_3 (вх. № 1688зкп/мл-26 від 03.02.2026 року) щодо неналежного здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000425 слідчими ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області та неналежного здійснення процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні прокурорами Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя, а також з інших питань. Під час розгляду вказаного звернення було встановлено, що викладені ОСОБА_3 у зверненні твердження не містять об`єктивних та фактичних даних, які б свідчили про вчинення будь-якого кримінального правопорушення працівниками поліції та прокуратури, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України, ґрунтуються на припущеннях та пов`язані виключно з його незгодою з вчинюваними процесуальними діями та прийнятими процесуальними рішеннями у межах кримінального провадження № 0000425, де він є заявником. Під час розгляду звернення було встановлено, що на виконання ухвали слідчого судді Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя від 27.11.2025 року уповноваженою особою ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області 04.12.2025 року внесено відомості у Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000425 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України та розпочато розслідування, що вказує на відсутність в діях працівників ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 382 КК України. Відомостей про дії посадових осіб ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області та Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя, спрямованих на приховування злочину, у зверненні ОСОБА_3 не наведено, а наявність кримінального провадження № 0000425 від 04.12.2025 року, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі ухвали слідчого судді за його зверненням та досудове розслідування якого на теперішній час триває, свідчить про відсутність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 396 КК України. Щодо наявності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, то кримінальна відповідальність за вчинення вказаного кримінального правопорушення настає у випадку заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам і інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб. Відповідно до примітки 4 ст. 364 КК України, істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 КК України вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Таким чином, кримінальне правопорушення, передбачене ст. 364 КК України, має матеріальний склад. Відомості, викладені у зверненні ОСОБА_3 , не містять даних про можливе спричинення йому визначеної законодавством матеріальної шкоди, яка б утворювала об`єктивну сторону складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України. Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань не є процесуальним рішенням, а отже формулювання змісту фабули в ньому, з яким не згоден ОСОБА_3 , не породжує правових наслідків, та не вказує на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, в діях працівників правоохоронних органів, за обставин викладених у його зверненні. У зв`язку з викладеним, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за зверненням ОСОБА_3 не вносилось. В той же час звернення ОСОБА_3 містило посилання на факти, які можуть свідчити про неналежне здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000425 слідчими ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області та неналежного здійснення процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні прокурорами Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя. У зв`язку з викладеним, вищевказане звернення ОСОБА_3 було направлено за належністю до ГУНП у Запорізькій області та Запорізької обласної прокуратури, з метою організації відповідної перевірки викладених у ньому фактів та вжиття заходів реагування. Про результати розгляду звернення ОСОБА_3 останнього було повідомлено письмово за вих. № 1688зкп/мл-26/17-02-1182/26 від 09.02.2026 року. Окрім того, ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі вже розглядалось аналогічне звернення ОСОБА_3 від 31.12.2025 року, про результати розгляду якого останній письмово повідомлявся. Вказане рішення було оскаржене слідчому судді і за результатами розгляду у задоволенні скарги ОСОБА_3 було відмовлено.

Також через канцелярію суду представником ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі були надані суду копії заяви ОСОБА_3 та матеріли щодо її розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, неявка суб`єкта оскарження за вказаних обставин не перешкоджає розгляду, тому з урахуванням строків розгляду скарг, слідчий суддя вважає за можливе, у даному конкретному випадку, перейти до розгляду скарги по суті у його відсутність.

Заслухавши пояснення особи, яка подала скаргу, дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги, виходячи з такого.

Слідчим суддею встановлено, що 03.02.2026 року ОСОБА_3 звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, із заявою, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 382, ч. 1 ст. 366, ст. 364 та ч. 1 ст. 396 КК України, щодо службових осіб ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя, визнати його потерпілим у кримінальному провадженні відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України, надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань на його електронну адресу. В обґрунтування заяви зазначив, що 19.11.2025 року він подав до ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 361, 361-1, 363, 363-1, 364, 367 КК України, підписану кваліфікованим електронним підписом. У заяві повідомлялося про факт кібератаки із застосуванням шкідливого програмного забезпечення типу wiper, яка здійснювалася з комп`ютерної мережі Запорізької міської ради. 27.11.2025 року слідчий суддя Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя задовольнив його скаргу та зобов`язав уповноважену особу ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за фактом кібератаки з використанням шкідливого програмного забезпечення типу wiper, яка здійснювалася з комп`ютерної мережі Запорізької міської ради. Посадова особа ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , отримавши зазначену ухвалу суду, внесла відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000425, однак істотно та діаметрально протилежно спотворила фабулу кримінального правопорушення. Замість відображення фактичної події кібератаки з комп`ютерної мережі ЗМР, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про те, що « ОСОБА_3 отримав з офіційної електронної пошти Запорізької міської ради лист-відповідь із пошкодженим файлом» та що він «тим самим вчинив несанкціоноване втручання в роботу електронних комунікаційних систем». Таким чином, відповідальність за подію була протиправно перенесена з об`єкта розслідування (ЗМР) на заявника. У матеріалах справи містяться його клопотання та листи щодо неприпустимості таких дій з вимогою винести зміни. Усі звернення ігноруються як слідчими так і прокурорами. У фабулі Єдиного реєстру досудових розслідувань зазначено номер судової справи та номер судового провадження, що свідчить про те, що посадова особа була обізнана зі змістом ухвали слідчого судді, зокрема з її резолютивною частиною. Крім того, у фабулі Єдиного реєстру досудових розслідувань зазначено неправдиву дату отримання ухвали суду 04.12.2025 року замість фактичної дати 03.12.2025 року, що підтверджується відміткою канцелярії ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та відповіддю суду. Сукупність цих обставин свідчить про свідоме спотворення відомостей, а не про службову недбалість. Прокурор Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_5 , здійснюючи процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, у своїй постанові про відмову в задоволенні клопотання прямо цитує фабулу з ухвали слідчого судді, однак при цьому не вносить змін до Єдиного реєстру досудових розслідувань і не скасовує незаконні постанови слідчих. Така поведінка свідчить про обізнаність прокурора з порушенням та умисне невиконання обов`язків, передбачених ч. 2 ст. 36 КПК України. У діях посадових осіб ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та прокурорів Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 2 ст. 382 КК України невиконання судового рішення; ч. 1 ст. 366 КК України службове підроблення; ст. 364 КК України зловживання владою або службовим становищем; ч. 1 ст. 396 КК України приховування злочину.

Листом вих. № 1688зкп/мл-26/17-02-1182/25 від 09.02.2026 року, керівником першого СВ (з дислокацією у м. Мелітополі та м. Запоріжжі) ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, було повідомлено ОСОБА_3 , що його звернення направлено до ГУНП у Запорізькій області та Запорізької обласної прокуратури за належністю для розгляду в межах компетенції в частині неналежного, як на його думку, здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000425 слідчими ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області та неналежного здійснення процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні прокурорами Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя. Викладені у зверненні твердження не містять об`єктивних та фактичних даних, які б свідчили про вчинення будь-якого кримінального правопорушення працівниками поліції та прокуратури, ґрунтуються на припущеннях та пов`язані виключно з його незгодою з вчинюваними процесуальними діями та прийнятими процесуальними рішеннями у межах кримінального провадження № 0000425, де він є заявником.

Також слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 вже звертався до слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 31.12.2025 року (справа № 333/21/26). За результатами розгляду вказаної скарги у її задоволенні слідчим суддею було відмовлено.

Положеннями частини першої ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

На підставі ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року, норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч. 1 ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення.

Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 року (справа № 761/20985/18, провадження 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правосуддя.

Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

При цьому, слідчий суддя керується змістом права на доступ до правосуддя та ефективний судовий захист, бере до уваги висновки Європейського суду з прав людини у справі «Мушта проти України», де «Суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення… Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями».

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинений злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях такі дані відсутні, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як зазначено у листі ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, викладені ОСОБА_3 у зверненні твердження, не містять об`єктивних та фактичних даних, які б свідчили про вчинення будь-якого кримінального правопорушення працівниками поліції та прокуратури, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України, ґрунтуються на припущеннях та пов`язані виключно з його незгодою з вчинюваними процесуальними діями та прийнятими процесуальними рішеннями у межах кримінального провадження № 0000425, де він є заявником.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК України підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Об`єктивна сторона злочину це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діяннями та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудового розслідування, крім іншого вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомленні про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

Під час розгляду звернення ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі було встановлено, що на виконання ухвали слідчого судді Вознесенівського районного суду м. Запоріжжя від 27.11.2025 року уповноваженою особою ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області 04.12.2025 року внесено відомості у Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000425 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 361 КК України та розпочато розслідування, що вказує на відсутність в діях працівників ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 382 КК України.

Відомостей про дії посадових осіб ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області та Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя, спрямованих на приховування злочину, у зверненні ОСОБА_3 не наведено, а наявність кримінального провадження № 0000425 від 04.12.2025 року, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі ухвали слідчого судді за його зверненням та досудове розслідування якого на теперішній час триває, свідчить про відсутність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 396 КК України.

Щодо наявності ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, то кримінальна відповідальність за вчинення вказаного кримінального правопорушення настає у випадку заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам і інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб. Відповідно до примітки 4 ст. 364 КК України, істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 КК України вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Таким чином, кримінальне правопорушення, передбачене ст. 364 КК України, має матеріальний склад. Відомості, викладені у зверненні ОСОБА_3 , не містять даних про можливе спричинення йому визначеної законодавством матеріальної шкоди, яка б утворювала об`єктивну сторону складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.

Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань не є процесуальним рішенням, а отже формулювання змісту фабули в ньому, з яким не згоден ОСОБА_3 , не породжує правових наслідків, та не вказує на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, в діях працівників правоохоронних органів, за обставин викладених у його зверненні.

У зв`язку з тим, що звернення ОСОБА_3 містило посилання на факти, які можуть свідчити про неналежне здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000425 слідчими ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП у Запорізькій області та неналежного здійснення процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні прокурорами Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя, ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі звернення ОСОБА_3 було направлено за належністю до ГУНП у Запорізькій області та Запорізької обласної прокуратури, з метою організації відповідної перевірки викладених у ньому фактів та вжиття заходів реагування.

ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі про результати розгляду звернення від 03.02.2026 року письмово повідомило ОСОБА_3 листом за вих. № 1688зкп/мл-26/17-02-1182/26 від 09.02.2026 року.

Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що мають свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не повинні вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу слугуватиме лише реєстрація в Єдиному реєстрі досудових розслідувань не будь-яких заяв чи повідомлень, а лише тих, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що підстави для внесення відомостей за даною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та відповідно зобов`язання уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополі, вчинити такі дії відповідно до ст. 214 КПК України, відсутні.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись ст. ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Запорізького апеляційного суду.

Слідчий суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1