Справа №463/7522/25
УХВАЛА

про накладення арешту

10 листопада 2025 року місто Львів

Слідча суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене заступником начальника відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000009 від 17.03.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201-4 КК України,

встановила:

старший детектив Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 17.03.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201-4 КК України, про накладення арешту.

В обґрунтування клопотання старший детектив Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 покликався на те, що Підрозділом детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Львівській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000009 від 17.03.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201-4 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що група осіб, організувала переміщення через митний кордон України, а саме в пунктах пропуску Львівської області, поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, підакцизних товарів (електронних сигарет), вчинених у значному розмірі.

З матеріалів кримінального провадження вбачається що невстановлена особа, яка знаходиться на території ЄС, налагодила схему контрабандного переміщення одноразових електронних цигарок заправлених нікотиновмісною сумішшю та нікотиновмісних рідин для електронних випаровувачів, на територію України з метою протиправного збагачення.

Так, електронні сигарети та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, які протиправним шляхом потрапили на територію України отримуються ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які після розфасовки транспортують до мережі магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1» у м. Львові, в яких збуваються вказані підакцизні товари.

З метою реалізації заздалегідь розробленого плану по збуту підакцизних товарів, які контрабандним шляхом потрапили на територію України, а саме електронних сигарет та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, група осіб очолювана ОСОБА_5 , відкрила у м. Львові мережу магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1», для збуту незаконно виготовлених електронних сигарет та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, а саме за наступними адресами:

1) АДРЕСА_1 ;

2) АДРЕСА_2 ;

3) АДРЕСА_3 ;

4) АДРЕСА_4 ;

5) АДРЕСА_5 ;

6) АДРЕСА_6 ;

7) АДРЕСА_7 ;

8) АДРЕСА_8 ;

9) АДРЕСА_9 ;

10) АДРЕСА_10 ;

11) АДРЕСА_11 .

Вказана мережа магазинів здійснює господарську діяльність від ФОП « ОСОБА_5 », податковий номер: НОМЕР_1 , ФОП « ОСОБА_7 », податковий номер: НОМЕР_2 та інших на даний час невстановлених фізичних осіб - підприємців.

Так, електронні сигарети та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, які протиправним шляхом потрапили на територію України через мережу логістичних компаній поштового зв`язку, транспортуються до м. Львова, де отримуються ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які після отримання транспортують їх до нежитлового приміщення (на автостоянці) на земельній ділянці з кадастровим номером :08:005:0035 за адресою: АДРЕСА_12 , за географічними координатами: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .

Після чого, в нежитловому приміщенні (на автостоянці) на земельній ділянці з кадастровим номером :08:005:0035 за адресою: АДРЕСА_12 , за географічними координатами: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , ОСОБА_5 з ОСОБА_6 , розкладають отримані незаконно виготовленні електронні сигарети та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, для подальшого їх транспортування по мережі магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1».

В подальшому, розкладені незаконно виготовлені електронні сигарети та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , транспортуються до мережі магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1», а саме за наступними адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_5 ; АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_7 ; АДРЕСА_8 ; АДРЕСА_9 ; АДРЕСА_10 ; АДРЕСА_11 .

Транспортування незаконно виготовлених електронних сигарет та рідин, що використовуються в електронних сигаретах до нежитлового (складського) приміщення та мережі магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1», здійснюється на наступних транспортних засобах марки «Audi» з д.н.з. НОМЕР_5 , яким користується ОСОБА_5 та марки «BMW» з д.н.з. НОМЕР_6 , яким користується ОСОБА_6 .

Частину незаконно виготовлених електронних сигарет та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, ОСОБА_5 зберігає за місцем проживання в квартирі за адресою: АДРЕСА_13 . Крім цього, за місцем проживання ОСОБА_5 зберігає документи, щодо отримання незаконно виготовленої підакцизної продукції та щодо господарської діяльності мережі магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1».

Таким чином, виконавши учасниками усі необхідні дії які підтверджуються комплексом проведених СРД та НСРД, незаконно отримана підакцизна продукція збувається громадянам в порушення діючого законодавства.

Відповідно до п. 215.1 ст. 215 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПКУ) рідини, що використовуються в електронних сигаретах відносяться до підакцизних товарів.

Згідно вимог Порядку № 14 виробники рідин, що використовуються в електронних сигаретах та платники податку, які ввозять на територію України марковану марками акцизного податку підакцизну продукцію, зокрема, рідини, що використовуються в електронних сигаретах заповнюють Розділ Б «Податкові зобов`язання з тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну (в тому числі тютюнової сировини, тютюнових відходів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах)» Декларації та Додаток 1 «Розрахунок суми акцизного податку з підакцизних товарів (продукції) (крім транспортних засобів), на які встановлено специфічні ставки акцизного податку (крім операцій, визначених підпунктами 213.1.9, 213.1.11, 213.1.12 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу)» до Декларації.

Виробники та імпортери, зокрема, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, що здійснюють їх реалізацію у роздрібній торгівлі або суб`єктам господарювання, які здійснюють діяльність з оптової та/або роздрібної торгівлі такими виробами заповнюють Розділ Д «Податкові зобов`язання з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, а також виробниками та/або імпортерами тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну, рідин, що використовуються в електронних сигаретах» Декларації та Додаток 6 прим. 1 «Розрахунок суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів згідно із підпунктом 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу (тютюнові вироби, тютюн та промислові замінники тютюну, рідини, що використовуються в електронних сигаретах)» до Декларації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.09.2023 № 958 затверджено перелік вкладень, заборонених до пересилання у поштових відправленнях серед яких алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць, тютюнові вироби, рідини, що використовуються в електронних сигаретах, на яких відсутні марки акцизного податку встановленого зразка.

Крім цього, змінами до Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», з 11.07.2024 заборонено діяльність, пов`язану з оптовою та роздрібною торгівлею електронними сигаретами, заправними контейнерами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, що мають характерний запах (смак), містять відповідні добавки, вміст нікотину в яких перевищує 20 мг/мл, тощо. Електронні сигарети, заправні контейнери, рідини, що використовуються в електронних сигаретах, можуть бути введені в обіг на території України лише за умови додержання вимог, передбачених у ст. 10-1 вищевказаного Закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», визначено наступні терміни: рідини, що використовуються в електронних сигаретах, - рідкі суміші хімічних речовин, що містять або не містять нікотин, які використовуються для створення аерозолів (парів) в електронних сигаретах та містяться, зокрема, у картриджах, заправних контейнерах та інших ємностях; характерний смак і аромат електронної сигарети, заправного контейнеру, рідини, що використовується в електронних сигаретах, - чітко відчутний запах або смак, інший, ніж запах або смак тютюну, отриманий у результаті введення добавки або комбінації добавок, у тому числі, але не тільки, фруктів, прянощів, трав, спирту, цукерок, ментолу або ванілі, який є відчутним перед або під час використання електронної сигарети, заправного контейнера та рідини, що використовується в електронних сигаретах; нікотин - нікотинові алкалоїди або інша хімічна речовина, включаючи будь-яку сіль або комплекс нікотину, що добувається з рослинної сировини (тютюну) або синтетичним способом.

28-29.10.2025, на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 20.10.2025, проведено обшук у транспортному засобі марки «Audi» з д.н.з. НОМЕР_5 .

В ході обшуку у транспортному засобі марки «Audi» з д.н.з. НОМЕР_5 , виявлено та вилучено:

1)Рідини, що використовуються в електронних сигаретах - ароматизатор т.м. Punch об`ємом 14 мл. в загальній кількості 140 штук;

2)Товарна накладна № 04301 від 24.10.2025 без підписів на 1 арк.;

3)Копія ТТН Нова пошта № 7176 на 1 арк.

Зважаючи на те, що речі, предмети, які були вилучені в ході проведення вищевказаного обшуку мають критерії речових доказів, 29.10.2025 винесено постанову про визнання предметів речовими доказами та прилучення їх до матеріалів кримінального провадження.

Вище перелічені речі та предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки, вказана підакцизна продукція була без марок акцизного податку встановленого зразка.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання старший детектив Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 не прибув, подав клопотання про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Так неприбуття детектива, прокурора та власника майна не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ст. 172 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя дійшла наступних висновків.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

В свою чергу, порядок застосування заходів забезпечення кримінального провадження і зокрема арешту майна визначений положеннями Глав 10 та 17 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з витягу з ЄРДР, 17.03.2025 до ЄРДР за № 0000009 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201-4 КК України /а.с. 7/.

В ході досудового розслідування встановлено, що група осіб, організувала переміщення через митний кордон України, а саме в пунктах пропуску Львівської області, поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, підакцизних товарів (електронних сигарет), вчинених у значному розмірі.

З матеріалів кримінального провадження вбачається що невстановлена особа, яка знаходиться на території ЄС, налагодила схему контрабандного переміщення одноразових електронних цигарок заправлених нікотиновмісною сумішшю та нікотиновмісних рідин для електронних випаровувачів, на територію України з метою протиправного збагачення.

Так, електронні сигарети та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, які протиправним шляхом потрапили на територію України отримуються ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , які після розфасовки транспортують до мережі магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1» у м. Львові, в яких збуваються вказані підакцизні товари.

З метою реалізації заздалегідь розробленого плану по збуту підакцизних товарів, які контрабандним шляхом потрапили на територію України, а саме електронних сигарет та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, група осіб очолювана ОСОБА_5 , відкрила у м. Львові мережу магазинів «ІНФОРМАЦІЯ_1», для збуту незаконно виготовлених електронних сигарет та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, а саме за наступними адресами:

1) АДРЕСА_1 ;

2) АДРЕСА_2 ;

3) АДРЕСА_3 ;

4) АДРЕСА_4 ;

5) АДРЕСА_5 ;

6) АДРЕСА_6 ;

7) АДРЕСА_7 ;

8) АДРЕСА_8 ;

9) АДРЕСА_9 ;

10) АДРЕСА_10 ;

11) АДРЕСА_11 .

Вказана мережа магазинів здійснює господарську діяльність від ФОП « ОСОБА_5 », податковий номер: НОМЕР_1 , ФОП « ОСОБА_7 », податковий номер: НОМЕР_2 та інших на даний час невстановлених фізичних осіб - підприємців.

Таким чином, виконавши учасниками усі необхідні дії які підтверджуються комплексом проведених СРД та НСРД, незаконно отримана підакцизна продукція збувається громадянам без відповідних дозвільних ліцензій з порушенням діючого законодавства.

Також слідчою суддею встановлено, що старшим детективом Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 , на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 20.10.2025, 28-29 жовтня 2025 року проведено обшук у транспортному засобі марки «Audi» з д.н.з. НОМЕР_5 . Виявлено та вилучено:

1)Рідини, що використовуються в електронних сигаретах - ароматизатор т.м. Punch об`ємом 14 мл. в загальній кількості 140 штук;

2)Товарна накладна № 04301 від 24.10.2025 без підписів на 1 арк.;

3)Копія ТТН Нова пошта № 7176 на 1 арк./а.с. 15-21/.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право, зокрема, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

В силу вимог ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено (абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України).

Сукупний аналіз вищезазначених норм кримінального процесуального законодавства вказує на те, що статус тимчасово вилученого майна набуває усе майно, вилучене під час обшуку, незалежно від того чи надавався слідчим суддею дозвіл на його відшукання, оскільки фактично відбувається обмеження права особи щодо можливості володіти, користуватися та розпоряджатися усім майном, яке вилучається. Крім того, задля запобігання непомірного втручання у право власності особи законодавцем передбачено строк, протягом якого слідчий чи прокурор має звернутися із клопотанням про застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна відносно тимчасово вилученого під час обшуку майна, інакше таке майно негайно повертається особі, в якої воно вилучалося.

Дозвіл на відшукання певних речей, який надається слідчим суддею, не створює умов для їх автоматичного арешту. Натомість, вилучення речей, щодо яких надано дозвіл на відшукання, та як наслідок набуття такими речами статусу тимчасово вилученого майна, відбувається виключно за наявності достатніх підстав вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено (ч. 2 ст. 167 КПК України).

Дотримання умов, за яких майно набуває статусу тимчасово вилученого, відповідає вимогам ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до яких будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який створює таке обмеження, повинен мати належні правові підстави для його здійснення.

Набуття вилученими речами статусу тимчасово вилученого майна створює правові підстави задля перевірки наявності відповідних фактичних обставин для його вилучення та утримання у сторони обвинувачення.

Крім того, вимогами ч. 1 ст. 100 КПК України закріплено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Таким чином, все майно, вилучене під час обшуку, має статус тимчасово вилученого майна безвідносно того чи надавався слідчим суддею дозвіл на його відшукання. З метою ж недопущення необґрунтованого обмеження права власності особи під час кримінального провадження законодавцем визначений строк, у межах якого слідчий/прокурор зобов`язані звернутись із клопотанням про його арешт. Або ж у іншому випадку якнайшвидше повернути таке майно власнику.

В свою чергу, внаслідок арешту майна на підставі судового рішення правовий режим вилученого майна із режиму «тимчасово вилучене майно» трансформується у «арештоване майно» із відповідною правовою підставою, визначеною ч. 2 ст. 170 КПК України (як речовий доказ, предмет спеціальної конфіскації, конфіскації або майно, що може бути предметом відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення).

Постановою старшого детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 , про визнання предметів речовими доказами та прилучення їх до матеріалів кримінального провадження від 29.10.2025 вказані речі визнано речовими доказами в кримінальному провадженні № 0000009 від 17.03.2025 /а.с. 8-10/.

Таким чином, арешт майна, що ініціюється детективом, необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів, а завданням арешту майна у даному випадку є запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, відчуження. У разі повернення майна власникові (користувачеві) речові докази та сліди на них можуть бути втрачені, що може перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування в даному кримінальному провадженні.

Накладення арешту на вилучене майно має важливе значення, зокрема, надасть можливість використати вказане майно як доказ у кримінальному провадженні, вилучене майно саме по собі або в сукупності з іншими речами та документами має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, забезпечить проведення необхідних експертиз. Є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Варто зазначити, що із положень ст.1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вбачається, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Будь-яке втручання державного органу в права осіб повинне забезпечити справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (п.69, 73 рішення Європейського суду з прав людини від 23.09.1982 у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції». Тобто повинне існувати обґрунтоване співвідношення між засобами, що застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти.

На підставі вищенаведеного слідча суддя, дослідивши наявні в матеріалах справи дані та врахувавши правові підстави для накладення арешту на майно, а також те, що вищевказане майно визнано речовим доказом, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, відчуження, з урахуванням зазначених положень діючого КПК України дійшла обґрунтованого висновку про можливість задоволення клопотання та накладення арешту на майно, яке вилучено 28-29.10.2025 під час санкціонованого обшуку.

Таким чином, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України детектив довів необхідність накладення арешту на вищевказане майно.

Відтак слідча суддя дійшла висновку, що клопотання детектива про накладення арешту підлягає до задоволення.

Одночасно слід роз`яснити власнику чи володільцю майна, що ч. 2 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 40, 131, 132, 167, 168, 170-173, 309 КПК України, слідча суддя

постановила:

Клопотання старшого детектива Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене заступником начальника відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 17.03.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201-4 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучене 28-29.10.2025, в ході проведення обшуку у транспортному засобі марки «Audi» з д.н.з. НОМЕР_5 , а саме:

1)Рідини, що використовуються в електронних сигаретах - ароматизатор т.м. Punch об`ємом 14 мл. в загальній кількості 140 штук;

2)Товарна накладна № 04301 від 24.10.2025 без підписів на 1 арк.;

3)Копія ТТН Нова пошта № 7176 на 1 арк.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали доручити старшому детективу Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління Бюро економічної безпеки у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1