Справа № 650/4038/25
провадження №1-кс/650/844/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2025 року селище Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення Бериславського районного відділу поліції ГУНП в Херсонській області ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Кіровської області, Верхнєкамського району, селища Лісне, російської федерації, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, такого, що не має на утриманні неповнолітніх дітей, військовослужбовця, призваного за мобілізацією, солдата військової частини НОМЕР_1 , проживаючого у АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 115 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить продовжити дію застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, за наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, застосований до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою слід продовжити.

На судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування, а наявних ризиків достатньо для продовження застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою та не обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.

На судовому засіданні підозрюваний заперечив проти продовження строку дії застосованого стосовно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою зазначивши про необхідність застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу.

На судовому засіданні захисник підтримав позицію підозрюваного та просив суд застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України.

Згідно з частиною першою статті 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно з частиною третьою статті 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з частиною третьою статті 199 КПК України строк клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з частиною п`ятою статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 115 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001394 від 26 червня 2025 року, повідомленням про підозру від 26 червня 2025 року, яке було вручене останньому.

Відповідно до вказаної підозри ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 25 червня 2025 року близько 10 год 40 хв, перебуваючи у районі виконання завдань за призначенням на вогневій позиції «Андрущівка», розташованій поблизу с. Червоний Маяк Бериславського району Херсонської області, під час несення служби у вигляді чергування, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин до солдата ОСОБА_7 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, з прямим умислом, направленим на протиправне позбавлення життя іншої особи, взяв до рук ввірений йому у службове користування 5,45 мм автомат АК-74 № НОМЕР_2 , зняв його із запобіжника, дослав патрон до патронника та, спрямувавши зброю у напрямку ОСОБА_7 , який у цей час лежав на ліжку, здійснив не менше 06 пострілів, спричинивши потерпілому множинні вогнепальні кульові наскрізні ушкодження тіла, внаслідок чого ОСОБА_7 помер на місці.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за частиною першою статті 115 КК України, як умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Обґрунтованість підозри підтверджується: протоколом огляду місця події (трупа) від 25 червня 2025 року, у ході якого зафіксовано тілесні ушкодження на тілі загиблого та вилучено футболку з отворами та слідами РБК; заявою ОСОБА_5 від 26 червня 2025 року, у якій він повідомив про те, що застрелив ОСОБА_7 ; показаннями свідка ОСОБА_8 , відповідно до яких ОСОБА_5 розповідав йому про обставини вчиненого; показаннями підозрюваного ОСОБА_5 щодо механізму вчинення діяння; протоколом проведення слідчого експерименту із підозрюваним ОСОБА_5 , під час якого останній показав механізм спричинення смерті ОСОБА_7 ; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак мають створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя дійшов висновку, що повідомлена підозрюваному підозра у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення є обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про можливу причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 196 КПК України слідчим суддею встановлені такі обставини щодо заявлених стороною обвинувачення ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який полягає у можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Наявність даного ризику вбачається з тяжкості інкримінованого діяння та суворості можливого покарання, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 07 до 15 років, що об`єктивно може спонукати його до ухилення від кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 2 частини першої статті 177 КПК України, який полягає у можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Наявність даного ризику вбачається з того, що у кримінальному провадженні належить забезпечити збереження та належне процесуальне оформлення предметів і документів, які можуть мати доказове значення, а перебуваючи на волі, підозрюваний може вжити заходів для їх приховування, пошкодження або знищення, що ускладнить встановлення фактичних обставин події.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який полягає у можливості незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Наявність даного ризику вбачається з того, що свідками у провадженні є військовослужбовці та інші особи з оточення підозрюваного, показання яких мають істотне значення, а підозрюваний, з огляду на обізнаність із колом таких осіб, може впливати на них шляхом умовлянь, погроз чи інших незаконних дій з метою зміни або узгодження показань.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України, який полягає у можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність даного ризику вбачається з того, що підозрюваний є військовослужбовцем, проходить службу в умовах воєнного стану, а місце дислокації підрозділу може змінюватися, що, у разі перебування підозрюваного на свободі, створює об`єктивні труднощі для забезпечення його явки до слідчого, прокурора та суду, а також не виключає можливості штучного затягування проведення необхідних процесуальних дій.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, передбачений пунктом 5 частини першої статті 177 КПК України, який полягає у можливості вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність даного ризику вбачається з характеру інкримінованого діяння, його наслідків, а також з того, що підозрюваний є військовослужбовцем і за певних умов може вчинити інші кримінальні правопорушення, у тому числі проти встановленого порядку несення військової служби, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також з матеріалів кримінального провадження вбачається, що з метою встановлення усіх обставин, що підлягають з`ясуванню, проведено низку слідчих та процесуальних дій, зокрема огляд місця події, допити, слідчий експеримент, затримання підозрюваного та вручення йому повідомлення про підозру.

Проте, органу досудового розслідування ще необхідно встановити ряд обставин вчинення кримінального правопорушення та провести значний обсяг слідчих дій, направлених на повне, всебічне та неупереджене дослідження події, у тому числі отримати та приєднати до матеріалів провадження результати судово-медичних та інших криміналістичних досліджень, що призначаються за фактом смерті потерпілого, належним чином процесуально оформити та перевірити показання свідків, а також здійснити інші слідчі (розшукові) і процесуальні дії, необхідність у проведенні яких виникатиме під час досудового розслідування.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що наведені вище ризики, передбачені статтею 177 КПК України, є актуальними та такими, що виправдовують застосування виняткового запобіжного заходу, а також з урахуванням того, що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать досягнення мети, визначеної статтею 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим.

При застосуванні вказаного запобіжного заходу слідчий суддя, відповідно до частини першої статті 178 КПК України, оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів; особливу тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення та можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від 07 до 15 років; відсутність відомостей про стан здоров`я, який би унеможливлював тримання під вартою; відсутність у підозрюваного утриманців; а також те, що підозрюваний проходить військову службу в умовах воєнного стану, що у поєднанні з викладеними ризиками підтверджує недостатність більш м`яких запобіжних заходів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, без застосування застави.

Строк дії ухвали до 24 серпня 2025 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 30 червня 2025 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1