17.02.2026 Справа № 756/249/26
Справа № 756/249/26
№ 1-кс/756/150/26
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року місто Київ

Слідча суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження внесеного 15.03.2025 до Єдиного реєстру досудовх розслідувань за № 0000645, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, -

УСТАНОВИЛА:

До Оболонського районного суду міста Києва звернулась ОСОБА_3 з клопотанням про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києві від 03.04.2025 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка відповідно до договору купівлі-продажу від 24.01.2025, зареєстрованому в реєстрі за №131, належить ОСОБА_3 .

Вказане клопотання обґрунтувала тим, що ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києві у кримінальнальному проваджені, внесеного 15.03.2025 до Єдиного реєстру досудовх розслідувань за № 0000645, а саме на майно - гуртожиток загальною площею 3002 м2, який складається з 104 квартир та 5нежитлових приміщень, зокрема і квартира АДРЕСА_2 , яка відповідно до договору купівлі-продажу від 24.01.2025, зареєстрованому в реєстрі за №131, належить ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, подавши клопотання про розгляд справи за її відсутності, клопотання підтримує у повному обсязі, просить задовольнити.

Прокурор Оболонської окружної прокуратури м. Києва надіслав заперечення проти скасування арешту майна, посилаючись на те, що ухвала суду про накладення такого арешту прийнята у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при накладенні арешту на майно з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно та просить розгляд клопотання проводити без його участі.

Слідчий Оболонського УП ГУ НП у м. Києві у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. При цьому, слідчим надано матеріали кримінального провадження.

Вивчивши клопотання та матеріали додані в його обґрунтування, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідча суддя встановила наступне.

Оболонським УП ГУНП у місті Києві, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке внесено 15.03.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000645 за ч. 1 ст. 364 КК України. Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стало колективне звернення від мешканців гуртожитку від 13.03.2025, що розташований за адресою: м. Київ, пр-т Оболонський, 34-В щодо зловживання службовим посадовими особами уповноваженими на ліквідацію ПАТ «Промінвестбанк» Фонду гарантування вкладів фізичних осіб які всупереч мораторію на відчуження майна гуртожитків здійснили продаж житлових приміщень вказаного гуртожитку за допомогою електронного аукціону.

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 03.04.2025, залишеною без змін накладено арешт у кримінальному провадженні, внесеному 15.03.2025 до ЄРДР за № 0000645 на майно - гуртожиток загальною площею 3002 кв. м, що за адресою: АДРЕСА_3 , який складається з 104 квартир та 5 нежитлових приміщень, зокрема квартири АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_4 шляхом заборони будь-яким фізичним та юридичним особам користуватися, розпоряджатися або відчужувати вказане майно, окрім фізичних осіб, які на відповідних правових підставах вселені в гуртожиток та фактично проживали у ньому станом на дату прийняття рішення про можливість поділу № 28229 від 13.02.2023.

Ухвала обґрунтована необхідністю забезпечення збереження речових доказів.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17.06.2025 залишено без змін ухвалу слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 03.04.2025, зазначивши в ухвалі, що слідчий суддя обґрунтовано, всупереч доводів представників скаржників, у відповідності до вимог ст.ст. 132, 170-173 КПК України, наклав арешт на майно, з метою забезпечення його збереження, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Згідно висновку (щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна) Київського міського БТІ № 13/02/23-28229 від 13.02.2023 за технічними показниками гуртожиток, що за адресою: м. Київ, пр-т Оболонський, 34-В може бути поділено.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 24.01.2025, укладеного між ОСОБА_5 , який діяв на підставі довіреності та ОСОБА_3 , остання придбала квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 3 прикінцевих положень Закону України «Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків» з метою захисту житлових прав мешканців гуртожитків, недопущення їх незаконного виселення із займаних ними на визначених цим Законом правових підставах жилих приміщень, недопущення відчуження гуртожитків, що будувалися за радянських часів (до 1 грудня 1991 року) за загальнодержавні кошти, запроваджується мораторій на виселення з гуртожитків мешканців (крім виселення мешканців гуртожитків за рішенням суду) та відчуження (крім передачі у комунальну власність відповідних міських, селищних, сільських рад відповідно до цього Закону) гуртожитків, що перебувають у повному господарському віданні або оперативному управлінні підприємств, організацій, установ незалежно від форми власності або увійшли до статутних фондів чи капіталів акціонерних чи колективних товариств (організацій), створених у процесі приватизації чи корпоратизації (у тому числі тих, що в подальшому були передані до статутних капіталів (фондів) інших юридичних осіб або відчужені в інший спосіб), з дня опублікування цього Закону до завершення виконання Загальнодержавної цільової програми передачі гуртожитків у власність територіальних громад.

У відповідності до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За приписами ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином з вказаної норми закону вбачаються дві підстави для скасування вже накладеного арешту на майно в рамках проведення досудового розслідування, а саме: якщо відпала потреба в застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження або арешт було накладено необґрунтовано.

Враховуючи обґрунтованість накладення слідчим суддею Оболонського районного суду міста Києва арешту на гуртожиток по пр-ту Оболонському, 34-В у м. Києві, в тому числі квартиру АДРЕСА_2 , при цьому заявником не доведено того, що на даний час відпала потреба в продовженні дії такого заходу забезпечення кримінального провадження, вважаю за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 7, 9, 174, 309, 372 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволені клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження внесеного 15.03.2025 до Єдиного реєстру досудовх розслідувань за № 0000645, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України - відмовити.

Копію ухвали направити прокурору, власнику майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідча суддя ОСОБА_1