УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 року Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт накладений постановою №б/н від 21.03.2022р., що винесена Прокурором групи прокурорів - керівником Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 на рахунки банкрута АТ «СП УКРТВЗ» які відкрито в АТ «Сенс банк», а саме: UA НОМЕР_2 (ураїнська гривня); НОМЕР_1 (російський рубль); НОМЕР_1 (долар США).

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/16246/18 про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Спільне українськоказахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива» (ідентифікаційний код 31725693), далі - АТ «СП УКРТВЗ». Постановою Господарського суду міста Києва у справі №910/16246/18 від 22.06.20222 припинено процедуру розпорядження майном АТ «СП УКРТВЗ», та відкрито ліквідаційну процедуру. Ухвалою Господарського суду міста Києва у справі №910/16246/18 від 22.02.2023 ліквідатором банкрута призначено ОСОБА_3 . Ініціюючий кредитор та заявник у справі № 910/16246/18 - Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Атоменергомаш» (ДП «НАЕК «Енергоатом» ВП «Атоменергомаш»). Реалізуючи свої повноваження Арбітражним керуючим було встановлено, що у банкрута наявні рахунки в АТ «Альфа-банк» у м.Києві на балансі яких відсутні грошові кошти, що підтверджується випискою по особовим рахункам АТ «СП УКРТВЗ» за період з 21.04.2014 по 05.09.2017.

В ході ліквідаційної процедури за запитом ліквідатора, менеджер АТ «Альфа-банк» в усному порядку повідомив ліквідатора про наявність арештів на підставі постанови про арешт майна №б/н від 21.03.2022, винесеної прокурором групи прокурорів - керівником Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_5 », які унеможливлюють закриття рахунків банкрута.

Подільською окружною прокуратурою міста Києва розглянуто запит ліквідатора ОСОБА_3 № 02-02/19 від 27.03.2024 щодо надання копії постанови Подільської окружної прокуратури міста Києва про арешт на банківські рахунки АТ «СП УКРТВ3» (), а також з інших питань. Встановлено, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000059 від 14.03.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 110-2 КК України. Досудове розслідування здійснюється за фактом діяльності організованої групи осіб, які забезпечували функціонування підконтрольних суб?єктів господарювання, з метою здійснення протиправної діяльності, спрямованої у тому числі на привласнення коштів шляхом зловживання службовим становищем, а також на фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційної ладу або захоплення державної влади. Під час досудового розслідування, 21.03.2022 у вказаному кримінальному провадженні постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва накладено арешт на рахунки (копія додається), зокрема на грошові кошти, які належать АТ «Спільне українсько-казахстансько-російське підприємство виробництва ядерного палива» та відкриті в акціонерному товаристві «Альфа-банк», а саме: UA НОМЕР_2 (ураїнська гривня); UA НОМЕР_2 (російський рубль); НОМЕР_1 (долар США).

Як вбачається з постанови Подільської окружної прокуратури міста Києва про арешт майна від 21.03.2022 арешт було накладено «з огляду на можливу втрату активів СГД, вчинення дій посадовими особами вищевказаних СГД на шкоду державній безпеці України..»

Заявник зазначає, що наразі відсутні будь-які обґрунтовані підстави для арешту рахунків АТ «СП УКРТВЗ», починаючи з стадії провадження у справі про банкрутство № 910/16246/18 продовжуючи відсутністю грошових коштів на рахунку.

Аналізуючи судову практику Подільського районного суду міста Києва в ЄДРСР станом на 21.03.2022 об`єктивних підстав вважати за неможливе здійснення своїх повноважень слідчими суддями Подільського районного суду міста Києва - немає.

Відтак на переконання Лошакова, це унеможливлювало перейняття заступником

керівника прокуратури - повноважень слідчого судді згідно ст. 615 ч.1 п. 2 КПК України.

В судовому засіданні представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 підтримав подане клопотання, посилаючись на обставини, зазначені у ньому.

Прокурори Подільської окружної прокуратури міста Києва не з`явилися надіслали до суду заяву 30.12.2025, якою повідомили, що кримінальне провадження № № 0000059 від 14.03.2022 скеровано 12.06.2024 до Київської міської прокуратури та підслідність у вказаному кримінальному провадженні визначено за СУ ІНФОРМАЦІЯ_1

Представники Київської міської прокуратури та СУ ІНФОРМАЦІЯ_1 на неодноразові виклики в судове засідання не з`явилися, жодних заяв, клопотань, заперечень слідчому судді не надали.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні представників органу досудового розслідування на підставі наявних матеріалів.

Слідчий суддя, заслухавши представника заявника, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 174 КПК України встановлений порядок і підстави скасування арешту майна

Так, згідно з ч. ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частиною першою статті 615 КПК України визначено, що у разі введення воєнного стану та якщо: відсутня об`єктивна можливість виконання слідчим суддею повноважень, передбачених статтями 140, 163, 164, 170, 173, 206, 219, 232, 233, 234, 235, 245-248, 250 та 294 цього Кодексу, - такі повноваження виконує керівник відповідного органу прокуратури за клопотанням прокурора або за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором.

Слідчим суддею встановлено, що постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва від 21.03.2022 року накладено арешт на грошові кошти, які належать АТ «Спільне українсько-казахстансько-російське підприємство виробництва ядерного палива» та відкриті в акціонерному товаристві «Альфа-банк», а саме: UA НОМЕР_2 (українська гривня); UA НОМЕР_2 (російський рубль); UA НОМЕР_2 (долар США).

У п.3 резолютивної частини вказаної постанови зазначено, що про прийняте рішення у випадках та порядку, передбачених статтею 615 КПК України невідкладно за першої можливості повідомити прокурора вищого рівня, а також суд згідно з переліком, визначеним Державною судовою адміністрацією України, з наданням копій відповідних документів не пізніше 10 днів з дня повідомлення.

Як вбачається з листа Подільської окружної прокуратури міста Києва 30.12.2025 кримінальне провадження № № 0000059 від 14.03.2022 скеровано 12.06.2024 до Київської міської прокуратури та підслідність у вказаному кримінальному провадженні визначено за СУ ІНФОРМАЦІЯ_1. При цьому не зазначено, чи було виконано пункт 3 резолютивної частини постанови від 21.03.2022 про арешт майна.

Встановлено, що провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/16246/18 про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Спільне українськоказахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива» (ідентифікаційний код 31725693).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.04.2021 відкрито провадження у справі № 910/16246/18 про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Спільне українсько-казахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива" (04071, м. Київ, Подільський район, вулиця Костянтинівська, будинок 31; ідентифікаційний код: 31725693); визнано грошові вимоги Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Приватного акціонерного товариства "Спільне українсько-казахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива" заробітних плат за кожен місяць виконання повноважень за рахунок коштів авансованих оприлюднено повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Спільне українсько-казахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива" у встановленому законодавством порядку; заборонено боржнику та власнику майна (органу уповноваженому управляти майном) боржника приймати рішення щодо ліквідації боржника, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави.

Постановою Господарського суду міста Києва від 22.06.2022 припинено процедуру розпорядження майном Приватного акціонерного товариства "Спільне українсько-казахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива" (04071, м. Київ, Подільський район, вулиця Костянтинівська, будинок 31; ідентифікаційний код: 31725693); визнано банкрутом Приватне акціонерне товариство "Спільне українсько-казахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива" (04071, м. Київ, Подільський район, вулиця Костянтинівська, будинок 31; ідентифікаційний код: 31725693); відкрито ліквідаційну процедуру; оприлюднено повідомлення про визнання боржника банкрутом у встановленому порядку; припинено повноваження органів управління банкрута щодо управління банкрутом та розпорядження його майном з 22.06.2022; зобов`язано ліквідатора надати суду ліквідаційний баланс банкрута та звіт ліквідатора до 22.06.2023.

Як вбачається з інформації , наданої Акціонерним товариством «Сенс Банк» (реорганізоване АТ «Альфа-Банк») щодо руху коштів по рахунках, які належать Приватному акціонерному товариству «Спільне українськоказахстансько-російське підприємство з виробництва ядерного палива» (ідентифікаційний код 31725693) залишки на рахунках :

UA НОМЕР_2 (ураїнська гривня) - 0,00;

UA НОМЕР_2 (російський рубль) -0,00;

НОМЕР_1 (долар США) - 0,00.

Слідчий суддя зазначає, що під час вирішення питання про арешт майна у відповідності до ст.ст. 94, 132, 173 КПК України слідчий суддя повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу арешту майна; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального судочинства.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява №48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A № 98).

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права

Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Оцінюючи вищевказані обставини в їх сукупності та враховуючи, що ні прокурором, ні органом досудового розслідування не надано суду заперечень щодо задоволення клопотання, будь-яких доказів підтвердження обґрунтованості та доцільності подальшого арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про не встановлення підстав які б виправдовували втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення "справедливого балансу" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 3, 170, 171, 174, 615 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений постановою прокурора групи прокурорів - керівника Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_6 від 21.03.2022 року, на рахунки банкрута АТ «СП УКРТВЗ» які відкрито в АТ «Сенс банк», а саме: НОМЕР_1 (ураїнська гривня); НОМЕР_1 (російський рубль); НОМЕР_1 (долар США).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 19 січня 2026 року

Слідчий суддя ОСОБА_1