УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.10.2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 в режимі відеоконференції підозрюваного ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження №0000279 від 15.04.2024 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Миколаїв, українець, громадянин України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштований, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання прокурора Київської окруєної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження №0000279 від 15.04.2024 року відносно ОСОБА_4 ..

Обставини кримінального правопорушення викладені прокурором письмово в клопотанні.

Прокурор звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 вказаного кримінального правопорушення, а також продовження існування ризиків передбачених ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання та просив суд задовольнити його, посилаючись на підстави викладені в клопотанні.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання в частині застосування певних обов`язків.

Підозрюваний підтримав доводи захисника.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, оцінивши всі обставини у сукупності, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.5, ч.6 ст.194 КПК України - обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Як встановлено в судовому засіданні 25.04.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.2 ст.345 КК України.

09.10.2025 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання піж вартою строком 22.10.2025 включно. Та визначено розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваному ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України в сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 60 650 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень

Строк досудового розслідування, відповідно до постанови керівника Київської окружної прокуратури м. Одеси, продовжено до трьох місяців, тобто до 22.11.2025.

13.10.2025 підозрюваного ОСОБА_4 звільнено з ДУ «Одеський слідчий ізолятор», у зв`язку з внесенням застави.

Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення є обґрунтованою, оскільки підтверджується наступними доказами, здобутими під час досудового розслідування, зокрема:

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 15.04.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 15.04.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.04.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.04.2024;

- протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України;

-протоколом проведення впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_8 ;

-протоколом проведення впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_9 ;

-відеозаписом з камер відеоспостереження магазину «АТБ», який розташований за адресою м. Одеса, вул. Академіка Глушко, 51;

-відеозаписом з камер відеоспостереження ВП № 4 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

За такого, слідчий суддя, приходить до висновку про обґрунтованість підозри по кримінальному провадженню №0000279 від 15.04.2024 року відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Слідчий суддя приходить до висновку, що у ОСОБА_4 , мають місце процесуальні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких ч. 2 ст. 345 КК України.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України.

Зазначений ризик підвищений тим, що в матеріалах кримінального провадження є відомості про самовільне залишення підозрюваним його військової частини.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Зазначений ризик підтверджується специфікою інкримінованого злочину.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України, з врахуванням встановлення обставини ухилення від органу досудового розслідування, доходить до висновку про можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який відповідає верхній межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Вказані дані, у своїй сукупності, свідчать про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи наведені вище обставини, вважаю клопотання таким, що підлягає задоволенню, оскільки під час його розгляду прокурором доведено обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні зазначеного вище злочину, наявність вищевказаних ризиків, що є підставою подальшого застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, а також неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування інших менш суворих запобіжних заходів, що передбачені ст. 176 КПК України.

На підставі вище викладеного та керуючись ст .ст. 181, 199 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження №0000279 від 15.04.2024 відносно ОСОБА_4 задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк дії визначених ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 09.10.2025 року обов`язків до 22 листопада 2025 року включно.

У разі порушення підозрюваним ОСОБА_4 вказаних обов`язків, а також його процесуальних обов`язків підозрюваного з явки за першою вимогою слідчого, прокурора чи суду, або не повідомлення ним про зміну місця свого проживання слідчому, прокурору чи суду, внесену заставу, ким би її не було внесено, буде звернуто у доход держави, та вирішено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1