н/п 1-кс/953/6777/25
"10" жовтня 2025 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 03.10.2025 ОСОБА_4 , перебуваючи на території автомобільної стоянки ТЦ «КЛАСС» за адресою: місто Харків, проспект Героїв Харкова, 295, виконував роботи з підвищеною небезпекою, внаслідок яких впав до каналізаційної насосної станції та помер.
Органом досудового розслідування 03.10.2025 в період часу з 15.10 по 21.32 проведено огляд місця події, а саме ділянки на території автомобільної стоянки ТЦ «КЛАСС», розташованої за адресою: місто Харків, проспект Героїв Харкова, 295, в ході якого виявлено та вилучено: 1) металеву конструкцію; 2) лебідку з металевим ціпком; 3) металевий прут; 4) металевий ящик (насос) з тканинним шлангом із пластиковою трубкою; 5) пара чорних тканинних рукавичок; 6) резинова рукавичка жовтого кольору; 7) резиновий чобіт чорного кольору.
Постановою слідчого у зазначеному кримінальному провадженні від 04.10.2025, металева конструкція; лебідка з металевим ціпком; металевий прут; металевий ящик (насос) з тканинним шлангом із пластиковою трубкою; пара чорних тканинних рукавичок; резинова рукавичка жовтого кольору; резиновий чобіт чорного кольору визнано речовими доказами.
Згідно з отриманими під час досудового розслідування даними, вищевказані предмети та речі необхідні для проведення відповідних експертних досліджень та містять відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню.
Враховуючи викладені обставини, виникла необхідність накласти арешт на вилучені під час огляду місця події предмети та речі.
Відповідно до положень ст. 98 КПК України вилучені під час огляду місця події від 04.10.2025 предмети та речі можуть містити на собі відомості, які у подальшому будуть використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищевказані предмети і речі є доказом злочину.
Сторона обвинувачення зазначає, що вилучене майно може бути використане під час досудового розслідування та судового розгляду для встановлення обставин, які мають значення у кримінальному провадженні, а також з метою збереження речового доказу.
В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив.
В судове засідання представник власника майна не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, 09.10.2025 на електрону адресу суду надійшла заява представника ТОВ «УКР-ТРЕЙД» - адвоката ОСОБА_5 про розгляд справи без участі власника майна та представника власника майна, в якій повідомляє, що не заперечує проти розгляду клопотання про арешт майна за їх відсутності (а.с. 25).
Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
03.10.2025 проведено огляд місця за адресою: м. Харків, пр. Героїв Харкова, буд. 295, в період з 15.10 год. до 21.32 год., в ході якого, згідно протоколу огляду місця події від 03.10.2025, вилучено вказане в клопотанні майно (а.с. 6-8).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Відповідно до ч.1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.
Більш того, в статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно, вилучене в ході проведення обшуку має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту майна, крім зазначеного нижче, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Прокурором зазначено в клопотанні та доведено під час його розгляду наявність підстав вважати, що вказане майно має значення для досудового розслідування, та може бути доказом у даному кримінальному провадженні.
Прокурором в межах розгляду заявленого клопотання доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні на теперішній час виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, про який йдеться в клопотанні прокурора, доведено їх значення для встановлення обставин у вищевказаному кримінальному провадженні, та можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах, а тому клопотання про арешти майна на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речових доказів, підлягає задоволенню.
На виконання та у відповідності до положень ч. 3, ч. 4, ч. 5 ст. 132; ст. ст. 170, 171, 173 КПК України, стороною обвинувачення доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотань.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 03.10.2025 в ході проведення огляд місця за адресою: м. Харків, пр. Героїв Харкова, буд. 295, а саме: металеву конструкцію; лебідку з металевим ціпком; металевий прут; металевий ящик (насос) з тканинним шлангом із пластиковою трубкою; пару чорних тканинних рукавичок; резинову рукавичку жовтого кольору; резиновий чобіт чорного кольору до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Визначити місцем зберігання арештованого майна згідно з «Порядком зберігання та передачі речових доказів стороною обвинувачення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, а саме камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою: місто Харків, вулиця Весніна, 14, 2-й під`їзд.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1