Справа № 464/6857/25
пр.№ 1-кп/464/558/25
У Х В А Л А

10 жовтня 2025 року м.Львів

Колегія суддів Сихівського районного суду м.Львова

в складі: головуючої -судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7

обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_9

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000046 від 11.02.2025 року про обвинувачення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.263 КК України, -

в с т а н о в и л а:

30.09.2025 у провадження Сихівського районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.263 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000046 від 11.02.2025.

Заслухавши думку учасників процесу, які не заперечили проти призначення справи до судового розгляду, колегія суддів вважає, що слід призначити відкритий судовий розгляд даного кримінального провадження на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з наступних підстав.

Кримінальне провадження підсудне Сихівському районному суду м. Львова.

Підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 4-8 ч.1, та ч.2 ст.284 КПК України немає.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Угоди у даному кримінальному провадженні не укладались.

Враховуючи наведене, в порядку підготовки судового розгляду слід визначити дату судового розгляду даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні на 20.10.2025 на 14.30 год.

Судовий розгляд здійснювати з участю прокурора Львівської обласної прокуратури, захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

В підготовчому засіданні захисником ОСОБА_6 заявлено клопотання про обрання ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді домашнього арешту за місцем проживання. В обгрунтування клопотання покликається на те, що ОСОБА_8 було безпідствно продовжено раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки ні клопотання слідчого, ні ухвала слідчого судді не містили обставин, які б виправдовували її подальше тримання під вартою, слічим не було доведено, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані до ОСОБА_8 . За наведених обставин, враховуючи наявність у неї місця проживання просить обрати їй запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Крім того, захисником ОСОБА_6 заявлено клопотання про надання обвинуваченій ОСОБА_8 , яка утримується під вартою у слідчому ізоляторі, дозволу на здійснення дзвінків своїй матері за допомогою мобільного зв`язку. В обгрунтування клопотання покликається на те, що вказаний мобільний зв`язок необхідний їй лише для повідомлення матері про речі і ліки, які їй потрібні.

Заслухавши думку прокурора, який заперечив проти задоволення клопотань, думку захисників та обвинувачених, які підтримали клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження та поданого захисником клопотання обвинуваченій ОСОБА_8 слідчим суддею 02.04.2025 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який у подальшому продовжено, зокрема, ухвалою слідчого судді від 17.09.2025 строком на 60 діб. Вказана ухвала була оскаржена та за наслідками апеляційного перегляду залишена без змін .

З огляду на те, що обвинуваченій ОСОБА_8 обрано запобіжний захід, дія якого на даний час не закінчилась, підстави для обрання їй запобіжного заходу відсутні.

Крім того, суд звертає увагу на те, що за правилами розділу ІІ КПК України право ініціювати клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому належить виключно стороні обвинувачення (ст.183 КПК України), натомість стороні захисту надано право ініціювати клопотання про зміну обраного запобіжного заходу (ст.201 КПК України).

Разом із тим, відповідно до ч.5 ст.201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

З часу продовження відносно ОСОБА_8 раніше застосованого запобіжного заходу не минуло 30 днів, однак, стороною захисту заявлено клопотання не про зміну, а про обрання запобіжного заходу, а тому суд приходить до висновку, що підстави передбачені ч.5 ст.201 КПК України для залишення клопотання без розгляду відсутні, а у задоволенні клопотання слід відмовити, з огляду на наявність обраного запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 , дія якого не завершилась, а також зважаючи на відсутність права у сторони захисту на заявлення клопотання про обрання запобіжного заходу.

Щодо клопотання про надання обвинуваченій ОСОБА_8 дозволу на здійснення дзвінків за допомогою мобільного зв`язку, суд вважає, що таке не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Порядок, правила перебування, права та обов`язки осіб вз`ятих під варту регулюється Законом України «Про попереднє ув`язнення» та Правилами внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України, затвердженими Наказом МЮУ № 1769/5 від 14.06.2019.

Відповідно до положень зазначених нормативно правових актів визначено перелік речей, які заборонено мати у користуванні та зберігати при собі особам, яких взято під варту, зокрема, до таких віднесено і мобільні телефони та будь-які засоби зв`язку (розділ ІІ дод.1 Правилами внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України).

Зважаючи на те, що права та обов`язки осіб, взятих під варту, визначені законодавством, суд приходить до висновку про відсутність компетенції суду на прийняття рішень щодо надання певних прав чи звільнення від обов`язків таких осіб, а тому у задоволенні вказаного клопотання слід відмовити.

Також, захисником ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_9 заявлено ряд клопотань, зокрема, клопотання про здійснення кримінального провадження судом присяжних, клопотання про часткове скасування арешту на майно (грошові кошти) та про відкладення підготовчого засідання.

В обгрунтування клопотання про здійснення кримінального провадження судом присяжних покликається на те, що таке право обвинуваченого визначено ст.31 КПК України та не може бути обмежено ст.615 КПК України.

Клопотання про часткове скасування арешту на майно (грошові кошти) обґрунтовує тим, що вилучені та арештовані кошти (6000 грн.) не відповідають критеріям речових доказів, а тому підстави для їх арешту відсутні.

Клопотання про відкладення підготовчого засідання обґрунтовано тим, що він не встиг ознайомитись з усіма матеріалами кримінального провадження та скористатись правом подати скарги на дії та рішення органу досудового слідства.

Заслухавши думку прокурора, який заперечив проти задоволення клопотань, думку захисників та обвинувачених, які підтримали клопотання, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст.31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.

Разом із тим, ст. 615 КПК України визначено особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану.

Так, відповідно до п.10 ст.615 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-ІХ від 24.02.2022, введено воєнний стан в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжений та діє на даний час на всій території України.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод людини гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи незалежним і безстороннім судом, установленим законом. Положення зазначеної норми та практика ЄСПЛ зосереджує увагу на забезпеченні судом таких фундаментальних принципів як незалежність та неупередженість, змагальність, презумпції невинуватості, права на захист, публічності розгляду, можливості оскарження. Проте, положення Конвенції не зумовлюють обов`язкового існування та розгляду справ судом присяжних.

Враховуючи наведене, а також те, що положення ст.615 КПК України визначають особливості здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, до яких віднесено і визначення складу суду для розгляду кримінального провадження щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, відтак, суд визначений для розгляду даного кримінального провадження в порядку ст.35 КПК України у складі трьох суддів відповідає критеріям «суд установлений законом» та не суперечить положенням ст.6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

З огляду на зазначені обставини, суд вважає, що клопотання про розгляд провадження судом присяжних не підлягає до задоволення.

Щодо клопотання про скасування арешту на майно, то суд приходить до такого висновку.

Відповідно до положень ст.170 КПК України арешт задля збереження речових доказів накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Одним із таких критеріїв, визначених ст.98 КПК, який відносить гроші, цінності та інші речі до речових доказів є те, що такі набуті кримінально-протиправним шляхом.

Як вбачається із долучених захисником копій клопотання слідчого та ухвали слідчого судді арешт на вилучені під час огляду місця події грошові кошти накладено як на речовий докази, за критерієм коштів набутих кримінально-протиправним шляхом. Як зазначено стороною обвинувачення такі будуть використані у якості доказів під час судового розгляду.

Враховуючи те, що докази досліджуються судом лише під час судового розгляду, відтак, лише за наслідками їх дослідження суд може оцінити докази, зокрема, і відповідність речових доказів критеріям визначеним ст.98 КПК України, та позбавлений такої можливості на стадії підготовчого засідання, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування арешту .

Також не підлягає до задоволення клопотання захисника ОСОБА_7 про відкладення підготовчого засідання, виходячи з наступного.

За положеннями ст.290 КПК України сторона обвинувачення визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта зобов`язана надати стороні захисту доступ до матеріалів досудового розслідування (ч.1 ст.290 КПК). Сторона зобов`язана письмово підтвердити прокурору про факт надання такого доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів. (ч.9 ст.290 КПК). Також стороні кримінального провадження надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ, а у разі зволікання необхідний строк встановлюється слідчим суддею, за клопотанням сторони обвинувачення (ч.10 ст.290 КПК).

Як зазначив сам захисник 26.09.2025 стороною обвинувачення йому було відкрито матеріали кримінального провадження, про що він письмово підтвердив стороні обвинувачення. Жодних зауважень щодо обсягу таких матеріалів чи клопотань про недостатність часу для ознайомлення сторона захисту не подавала. З 26.09.2025 до 10.10.202025 (проведення підготовчого засідання) у сторони захисту була у розпорядженні достатня кількість часу для підготовки будь-яких процесуальних клопотань чи скарг, а тому заявлена ним обставина не є поважною причиною для відкладення підготовчого засіданні.

Керуючись ст.ст.314-316 КПК України, колегія суддів , -

п о с т а н о в и л а :

в задоволенні клопотань захисника ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу та надання дозволу на здійснення дзвінків - відмовити.

В задоволенні клопотань захисника ОСОБА_7 про розгляд кримінального провадження судом присяжних, скасування арешту та відкладення підготовчого засідання - відмовити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.111, ч.1 ст.263 КК України у відкритому судовому засіданні на 20.10.2025 на 14.30 год., з участю прокурора Львівської обласної прокуратури, захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та обвинувачених ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча

Судді