ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 636/1746/23 Номер провадження 11-кп/814/1042/25Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2025 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з секретарем з участю прокурора захисника обвинуваченогоОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтава клопотання захисника ОСОБА_7 про проведення лінгвістичної та психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0003123 за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_7 на вирок Чугуївського міського суду Харківської області від 13 листопада 2024 року,

ВСТАНОВИЛА:

Цим вироком ОСОБА_8 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та зареєстрований у АДРЕСА_1 , громадянин України, з вищою освітою, одружений, працюючий директором КЗ «Будинок культури Вовчанської міської ради», несудимий,

визнаний винуватим та засуджений за ч.1 та ч.6 ст.111-1, ч.1 ст.70 КК України на 10 років 6 місяців позбавлення волі з позбавленням права обіймати посади в органах державної влади, державного управління, місцевого самоврядування чи органах, що надають публічні послуги, строком 11 років, без конфіскації майна.

Не погоджуючись із вироком суду обвинувачений та захисник звернулись до апеляційного суду з апеляційними скаргами.

Захисник клопотав про проведення лінгвістичної та психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу поліграфу з метою з`ясувати наявність або відсутність у висловлюваннях обвинуваченого фактів заперечення збройної агресії проти України, закликів до підтримки рішень та/або дій держави агресора або до співпраці з державою агресором, а також здатність обвинуваченого повною мірою усвідомлювати та прогнозувати наслідки своїх дій в ситуаціях, що є предметом дослідження в межах даного кримінального провадження.

Заслухавши доповідь судді, пояснення обвинуваченого та його захисника на підтримання доводів клопотання, міркування прокурора про відсутність передбачених законом підстав для проведення експертизи, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи клопотання, колегія суддів приходить до такого.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно зі ст.1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Приписами ч.1 ст.242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до п.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 у межах лінгвістичної експертизи мовлення проводяться авторознавчі та семантико-текстуальні дослідження.

Згідно з п.п.2.1.2 вказаної Інструкції семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних у наданих на дослідження текстах або усних повідомленнях (за їх текстовими відтвореннями), їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в них (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора.

Приписами п.6.8 розділу VI Інструкції передбачено, що з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

При цьому, предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Аналіз положень Закону свідчить про те, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція про порядок використання поліграфів у Національній поліції України, затверджена Наказом МВС України від 13 листопада 2017 року №920, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11 травня 2017 року №449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 грудня 2016 року №1285, тощо).

Разом з тим, згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 26 січня 2023 року у справі № 183/3452/19, результати використання поліграфа у досудовому розслідуванні можуть мати доказове значення лише у виді такого доказу, як висновок експерта. Але для цього потрібно внести відповідні зміни до кримінального процесуального закону. Чинним законодавством не передбачено перевірку показань із застосуванням спеціального технічного засобу - поліграфу (детектора брехні) та використання отриманих даних як доказу.

Зважаючи на викладене колегія суддів не може погодитись з доводами захисника стосовно необхідності проведення судової психологічної експертизи з використанням поліграфа, вважає їх необґрунтованими та такими що не відповідають вимогам КПК України.

Крім того, захисником за змістом клопотання не наведено обставин, які б свідчили про неможливість встановлення судом фактичних обставин кримінального провадження та надання їм оцінки відповідно до вимог ст.91 ст.94 КПК України без проведення лінгвістичної експертизи.

Не встановлено таких обставин і колегією суддів, тому відсутні підстави для призначення лінгвістичної експертизи.

Отже, клопотання захисника не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.332 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Відмовити в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення лінгвістичної та психологічної експертизи у кримінальному провадженні №0003123.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4