Справа № 405/8758/24
провадження № 1-кс/405/2967/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 26.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002995 про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Салахи, Євлахського району, республіки Азербайджан, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який проживав до затримання за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст.189, ч.4 ст. 187, ч. 2 ст. 309 КК України, -

встановив:

до Подільського районного суду м. Кропивницького від старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 надійшло клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчим мотивовано тим, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 189, ч.4 ст. 187, ч.2 ст. 309 КК України; продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Також слідчим стверджується про необхідність проведення під час досудового розслідування наступних слідчих, процесуальних дій, а саме:

- встановити та допитати осіб, яким відомі обставини вчинених кримінальних правопорушень;

- отримати висновки вже призначених судових товарознавчих експертиз, які призначено до Кропивницького відділення КНДІСЕ;

- отримати висновки вже призначеної лінгвістичної експертизи мовлення, яку призначено до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, на проведення яких необхідно понад 90 календарних днів;

- отримати ухвали на проведення тимчасових доступів;

- провести тимчасові доступи та вилучити інформацію, про рух коштів, юридичні адреси, проведення яких розташовано за межами Кіровоградської області;

- провести тимчасові доступи та вилучити інформацію, яка перебуває у володінні операторів мобільного зв`язку, юридичні адреси проведення яких розташовано за межами Кіровоградської області;

- за результатами проведених тимчасових доступів до речей та документів надати доручення до відповідних органів на оброблення отриманої інформації;

- вирішити питання про зняття грифу секретності з матеріалів проведених негласних слідчих(розшукових) дій;

- вирішити питання про приєднання до матеріалів кримінального провадження кримінальних проваджень зареєстрованих іншими органами досудового розслідування за фактами таємного викрадення майна та вимагання неіснуючого боргу, тобто кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 185 та ч. 4 ст. 189 КК України;

- за результатами проведених слідчих дій скласти остаточні повідомлення про підозру;

- повідомити ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 остаточні підозри;

- допитати за участю захисників в якості підозрюваних ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ;

- долучити до матеріалів кримінального провадження в повному обсязі характеризуючі дані на підозрюваних;

- по новим напередодні внесених відомостям до Єдиного реєстру досудових розслідувань, щодо тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушеннях, провести ряд слідчих (розшукових дій);

- при необхідності провести інші слідчі (розшукові) дій;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України.

В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання слідчого про продовження строку застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за викладених у клопотання підстав.

Захисник заперечив щодо задоволення клопотання слідчого про продовження його підзахисному запобіжного заходу у виді тримання під вартою оскільки стороною обвинувачення не обґрунтовано існування ризиків, про йдеться мова в клопотанні та ці ризики відсутні; його підзахисний не збирається переховуватись від органу досудового розслідування чи суду чи іншим чином перешкоджати досудовому розслідуванні у кримінальному провадженні; його підзахисний має статус обвинуваченого у інших кримінальних провадженнях, він ходить на усі судові засідання; ОСОБА_4 має сталі соціальні зв`язки, одружений, має двох повнолітніх дітей; за наведених обставин захисник просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту або визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Підозрюваний заперечив щодо задоволення клопотання слідчого про продовження його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, наголосив, доки він під вартою його будинок обікрали.

Вивчивши клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дослідивши матеріали, якими стороною обвинувачення обґрунтовано клопотання, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 26.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002995 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 189, ч.4 ст. 187, ч. 2 ст. 309 КК України

05.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 05.08.2025 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який продовжено ухвалою Подільського районного суду м. Кропивницького від 01.10.2025, якими встановлено обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри за ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187 КК України, існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відомостей оскарження названих ухвал в апеляційному порядку слідчому судді не надано.

Ухвалою Подільського районного суду м. Кропивницького від 01.10.2025 продовжено строк досудового розслідування до 05.02.2026.

11.11.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 189, ч.4 ст. 187, ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При вирішення клопотання про продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відомостей, які б спростовували обґрунтованість підозри, про які повідомлено 05.08.2025 та 11.11.2025 ОСОБА_4 , слідчому судді не надано.

Вирішуючи питання про встановлення ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення, слідчим суддею наголошується, що при встановлення наявності/відсутності таких ризиків, слідчий суддя має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним протиправних дій. При цьому, оцінка до вчинення підозрюваним таких дій виходить із: суворості можливого покарання, особи підозрюваного , характеризуючих даних, та інших обставин, які в кожному випадку є індивідуальними та давали слідчому судді прийти до обґрунтованого переконання, що такі дії підозрюваним можуть бути вчиненні, і без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, його неможливо уникнути, і така поведінка підозрюваного є потенційно можливою та прогнозованою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме або вже здійснив відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено про продовження існування раніше встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки обставин за яких вони були встановлені не змінились і стороною захисту не спростовано цього, що підтверджується наступним:

- щодо ризику передбаченого п. 1 кримінальні правопорушення у яких підозрюється ОСОБА_4 , є тяжкими та особливо тяжкими, санкція за найбільш тяжче кримінальне правопорушення передбачає покарання у вигляді позбавлення волік строком від восьми до п`ятнадцяти років. Означене покарання в разі визнання ОСОБА_4 винуватим буде призначене до реального відбування без можливості застосування правил ст. 69, 75 КК України (пільгових інститутів призначення покарання), що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для підозрюваного переховуватися від суду.

Така позиція відповідає практиці ЄСПЛ. Зокрема в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria» (§ 80, заява № 33977/96) суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження;

-щодо ризику передбаченого п. 3 кримінальні правопорушення, які ставляться в провину підозрюваній вчинено із застосування насильства до потерпілих. Окрім цього, протокол допиту потерпілих, разом з їх анкетними даними та місцем їх проживання, які дають викривальні свідчення відносно підозрюваного відкриті стороні захисту, оскільки додані до клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що створює передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на потерпілих. Отже, загроза того, що підозрювана може здійснити дії, спрямовані на вплив у поза процесуальний спосіб на потерпілих у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання суду достовірних показань щодо обставин можливого вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень для уникнення останньою кримінальної відповідальності.

Кримінальним процесуальним кодексом України встановлено процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки чи потерпілий допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, окрім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, але й на стадії судового провадження до моменту його допиту судом.

- щодо ризику передбаченого п. 5 ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, має статус обвинуваченого у двох кримінальних провадженнях, на шлях виправлення не став, що характеризує його, як особу, яка схильна до вчинення злочинів. Крім цього, слідчим суддею враховується кількість епізодів кримінальних правопорушень, які ставляться в провину ОСОБА_4 , їх характер, тобто вчинені з погрозою та застосування насильства до потерпілих, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

Отже, наведені вище обставини свідчать, що стороною обвинувачення надано достатньо доказів, які б свідчили про наявність підстав та необхідність продовження відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Запобігти встановленим ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, як то просила сторона захисту, а саме домашній арешт, є неможливо, оскільки вони не релевантні суспільній небезпечності ОСОБА_4 та не зможуть забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи положення наведеної вище статті процесуального закону, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Отже, наведені вище обставини свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри, існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає про обґрунтованість клопотання слідчого та наявність підстав для його задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 199, 309, 369-372 КПК України, -

постановив:

клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 24.11.2025 до 22.01.2026 включно, в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_16