Справа № 717/112/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2025 року слідчий суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2

з участю представника власника

арештованого майна: ОСОБА_3

розглянув клопотання представника власника арештованого майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна.

Встановив:

Адвокат ОСОБА_3 , який надає правову допомогу ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням, у якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Кельменецького районного суду Чернівецької області від 15 січня 2024 року на автомобіль «Opel Astra» державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова № НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 .

Згідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Прокурор Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився та надіслав до суду лист у якому зазначив, що прокурори Дністровської окружної прокуратури не уповноважені на здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000011. До листа прокурора додано копію постанови першого заступника керівника Чернівецької обласної прокуратури від 16 квітня 2024 року, згідно до якої, слідчому управлінню Головного управління національної поліції в Чернівецькій області доручено здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 332 КК України, у кримінальному провадженні №0000011 від 12 квітня 2024 року.

Слідчим суддею встановлено, згідно ухвали слідчого судді Кельменецького районного суду у справі №717/112/24 від 15 січня 2024 року на підставі пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, накладено арешт на автомобіль «Opel Astra» державний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова № НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , який перебував у користуванні ОСОБА_6 .

Ухвалу про арешт майна винесено за клопотанням слідчого слідчого відділення Дністровського районного відділу поліції підчас досудового розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000011 від 12 січня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.332 КК України.

У ч. 2 ст. 132 КПК, якою закріплено загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначено підсудність (розмежовано повноваження місцевих судів) щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження: «Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;

2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду».

Вважаю, що розгляд клопотання про скасування арешту майна повинен відбуватися за правилами підсудності щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Постановою першого заступника керівника Чернівецької обласної прокуратури від 16 квітня 2024 року здійснення досудового розслідування у кримінальному провадження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000011 від 12 січня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 332 КК України доручено слідчому управлінню Головного управління національної поліції в Чернівецькій області.

Таким чином, на момент розгляду клопотання про скасування арешту, досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000011 від 12 січня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 332 КК України, здійснюється слідчим управлінням Головного управління національної поліції в Чернівецькій області, яке знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Кельменецького районного суду.

Згідно до пункту 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України „Про судоустрій та статус суддів до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Нормами КПК, якими регламентовано питання про накладення арешту на майно та загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо подане клопотання про скасування арешту майна не підлягає розгляду в цьому суді.

Разом з тим це питання може бути вирішено через застосування ч. 6 ст. 9 КПК та положень засади диспозитивності, зокрема, ч. 3 ст. 26 КПК, згідно з якою слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що не тільки винесені на їх розгляд сторонами, але й віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно до ч. 6 ст. 9 КПК України: «у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу».

Клопотання про скасування арешту майна подано з порушенням правил територіальної підсудності, а тому воно не підлягає розгляду Кельменецьким районним судом Чернівецької області і підлягає поверненню.

Статтею 172 КПК регламентовано процедуру розгляду слідчим суддею, судом клопотання про арешт майна.

При цьому в частині 3 ст. 172 КПК закріплено процесуальний механізм повернення клопотання про арешт майна, яке подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, для усунення недоліків: «Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні».

Постановляючи ухвалу про повернення клопотання про скасування арешту арешт майна у випадку, якщо таке клопотання не підлягає розгляду в цьому суді згідно з правилами частини 2 ст. 132 КПК, слідчий суддя діє в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК, та не виходить за межі своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами КПК. Більш того, своїм рішенням про повернення такого клопотання слідчий суддя не допускає можливості прийняття рішення поза межами своїх повноважень, передбачених кримінальними процесуальними нормами.

Подібна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 31 травня 2021 року у справі №646/3986/19.

Враховуючи наведене, вважаю, що клопотання про скасування арешту арешт майна слід повернути, оскільки клопотання не підлягає розгляду в Кельменецькому районному суді.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника власника арештованого майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Слідчий суддя: