Справа № 601/2789/25
Провадження № 1-кс/601/695/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2025 року Слідчий суддя Кременецького районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Кременецького районного відділу поліції ГУНП в Тернопільської області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту по досудовому розслідуванні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 08.09.2025, у відношенні

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жовті Води Дніпропетровської області, жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, не депутата, не адвоката, не одруженого, на утриманні малолітніх дітей немає, раніше не судимого, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 364 КК України,-

за участю учасників кримінального провадження:

- прокурора ОСОБА_5 ,

- підозрюваного ОСОБА_4 ,

- захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Кременецького районного відділу поліції ГУНП в Тернопільської області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що розпорядженням голови Кременецької міської ради від 30.01.2019 №26-О ОСОБА_4 з 01.02.2019 переведено на посаду заступника міського голови - начальника управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради.

Відповідно до вищевказаного розпорядження ОСОБА_4 з 01.02.2019 присвоєно 8 (восьмий) ранг в межах четвертої категорії посадових осіб місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 2.1. розділу 2 посадової інструкції заступника міського голови - начальника управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради, яка затверджена Кременецьким міським головою 11.11.2019 та з якою ознайомлений ОСОБА_4 , заступник міського голови - начальник управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради виконує основні обов`язки передбачені ст. 8 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування». Дотримується вимог та обмежень, обумовлених Законами України «Про службу в органах місцевого самоврядування» та «Про запобігання корупції» (п.2.2. Посадової інструкції). Приймає участь у вирішенні питань житлового будівництва в місті, здійснює контроль за роботою житлово-експлуатаційних підприємств, організацій, установ та інше (п. 2.6. Посадової інструкції). Приймає участь у вирішенні питань, пов`язаних з проектуванням та будівництвом об`єктів промислового, соціально-культурного, комунального призначення, розвитку інженерних мереж у місті. (п. 2.7. Посадової інструкції). Організовує роботу та здійснює контроль за виконанням повноважень у галузі будівництва (п. 2.9. Посадової інструкції).

Установлено, що у період із 06.08.2019 по 29.12.2021, ОСОБА_7 паспорт серії НОМЕР_1 виданий Кременецьким РБУ МВС України в Тернопільській області 24.05.1997, місце реєстрації: АДРЕСА_3 , на підставі повідомлення про початок будівельних робіт від 06.08.2019 № 331 зареєстрованого в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області розпочав будівництво об`єкта «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул.Шевченка, 56а, м.Кременець Тернопільської області».

Вказане будівництво здійснено на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0269, площею 0,1301 га, цільове призначення для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку, яка перебуває у власності ОСОБА_7 , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, дата виникнення права власності 11.04.2018, номер відомостей про речове право 25673226.

Згідно витягу з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, об`єкт будівництва по вулиці Шевченка, 56а, м.Кременець Тернопільської області, відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000 відноситься до коду 1122.2 «Будинки багатоквартирні підвищеної комфортності, індивідуальні».

У подальшому, Державною інспекцією архітектури та містобудування України 12.01.2022 зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації 3 об`єкта з незначними наслідками (СС1), якою засвідчено відповідність вказаного закінченого будівництва об`єкта проектної документації та підтверджено його готовність до експлуатації.

На час отримання ОСОБА_7 дозволу на виконання будівельних робіт та початку відповідного будівництва (06.08.2019) частина 2 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачала, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з усталеною правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, зокрема викладеною в постановах від 08.10.2019 у справі №911/594/18 та від 14.12.2021 у справі за №643/21744/19, перерахування замовником об`єкта будівництва у передбачених законом випадках коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту до відповідного місцевого бюджету є обов`язком, а не правом забудовника. Тому укладення в таких випадках договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який опосередковує відповідний платіж, є обов`язковим на підставі Закону.

Строк, визначений Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" для укладення договору пайової участі протягом 15 днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, встановлено саме для добровільного виконання стороною такого обов`язку, і закінчення цього строку не припиняє цього обов`язку замовника та не звільняє замовника від обов`язку укласти договір. Адже невиконання особою положень законодавства не повинно призводити до настання бажаного для неї внаслідок такого невиконання результату у вигляді звільнення від платежу та надавати майнові переваги порівняно із законослухняною особою.

Тобто, відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми, таке зобов`язання повинне бути виконане до прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію і спір у правовідносинах щодо сплати таких сум може виникнути лише щодо їх розміру.

Однак, на момент прийняття в експлуатацію об`єкта будівництва (12.01.2022) статтю 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" було виключено на підставі Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 (далі - Закон №132-ІХ).

В той же час, Закон №132-ІХ врегулював відповідні правовідносини у пункті 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення", а саме установив, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайова участь) у такому розмірі та порядку, зокрема:

- розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування (підпункт 1 частини 2);

- замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва (підпункт 3 частини 2);

- пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію (підпункт 4 частини 2).

Передбачений вказаною нормою порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: 1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; 2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.

Таким чином, у вказаних двох випадках, ураховуючи вимоги підпунктів 3 та 4 абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію.

Системний аналіз цих норм дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає:

- для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, протягом 10 робочих днів після 01.01.2020;

- для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва.

Отже, для об`єктів, будівництво яких розпочато раніше (однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію і якщо договори про сплату пайової участі до 01.01.2020 не були укладені) або будівництво яких розпочате у 2020 році, абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX визначено обов`язок (за винятком передбачених підпунктом 2 цього абзацу випадків) щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття такого об`єкта в експлуатацію.

При цьому, обов`язок сплатити пайову участь, у разі його невиконання замовником будівництва у 2020 році, зберігається до прийняття об`єкта в експлуатацію, навіть у наступних після 2020 року (подібні правові висновки Верховним Судом викладено у постанові від 16.10.2023 у справі №140/5484/21).

Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку» по вул.Шевченка, 56а, м.Кременець видано за підписом заступника міського голови - начальника управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради ОСОБА_4 , на підставі яких ОСОБА_7 подано повідомлення про початок будівельних робіт від 06.08.2019 № 331 зареєстрованого в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області та розпочато будівництво.

Зазначена інформація вказує на те, що заступнику міського голови - начальнику управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради ОСОБА_4 було відомо про здійснення на території м.Кременець будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул.Шевченка, 56а, м.Кременець.

В невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 17.01.2020, у ОСОБА_4 , який не отримавши від ОСОБА_7 звернення щодо визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку» по вул.Шевченка, 56а, м.Кременець Тернопільської області, будучи службовою особою, яка виконує організаційно-розпорядчі і адміністративно-господарські функції, виник злочинний умисел направлений на зловживання службовим становищем, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої фізичної особи ОСОБА_7 , всупереч інтересам служби,шляхом зловживання службовим становищем.

Реалізуючи свій злочинний умисел, в невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 17.01.2020, ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді заступника міського голови - начальника управління архітектури, житлово-комунального господарства та земельних відносин Кременецької міської ради, який відповідно до покладених обов`язків обізнаний із нормативно-правовими актами України у сфері будівництва, в тому числі із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та іншими,будучи службовою особою, яка виконує організаційно-розпорядчі і адміністративно-господарські функції, в порушення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 (Закон №132-ІХ) не отримавши з 01.01.2020 по 17.01.2020 від ОСОБА_7 звернення щодо визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку» по вул.Шевченка, 56а, м.Кременець Тернопільської області,зловживаючи службовим становищем, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої фізичної особи ОСОБА_7 , всупереч інтересам служби,шляхом зловживання службовим становищем не організував роботу та не забезпечив виконанням повноважень у галузі будівництва щодо сплатити пайової участі замовником будівництва ОСОБА_7 , чим завдав збитків місцевому бюджету в сумі 617 571,19 грн., що спричинило тяжкі наслідки інтересам Кременецької міської ради.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 клопотання підтримав та просить його задовольнити з наведених у клопотанні підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заявили, що заперечують щодо застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки підозра необґрунтована, та заявлені у відповідності до ст. 177 КПК України ризики не доведені.

Дослідивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення зважаючи на наступне.

29.09.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої фізичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 ч. 2 ст. 364 КК України, тобто у зловживанні службовим становищем, тобто умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої фізичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам. За вчинення даного кримінального правопорушення передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 та 4 ч.1 ст.177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Надані слідчому судді матеріали кримінального провадження на обґрунтування підозри відносно ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає достатніми для висновку про причетність його до даного кримінального правопорушення, наведені докази на даній стадії кримінального провадження не оцінюються судом з точки зору їх належності та допустимості, достатності для встановлення вини.

Відповідно до частини першої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування матеріали, що містяться в клопотанні, достатньою мірою підтверджують наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. В Кременецькому районному суді перебуває на розгляді кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та унеможливить вчинення нових кримінальних правопорушень.

З огляду на вищевикладене, та враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, вважаю, що слід застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, тобто заборони залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22:00 години по 06:00 годину, з покладенням на нього обов`язків, передбачених пунктами 1, 2 частини 5 статті 194 КПК України.

Вказаний запобіжний захід буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеному ризику, а тому вважаю, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 181, 193, 194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жовті Води Дніпропетровської області, жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22:00 години по 06:00 годину.

У відповідності до частини 5 статті 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за викликом.

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) не відлучатися за межі Кременецького району Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) не спілкуватися із свідками, експертами, спеціалістами в рамках даного кримінального провадження;

5) здати паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Строк дії ухвали 2 місяці.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення Кременецьким районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільської області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1