УХВАЛА

12 травня 2025 року

м. Київ

справа № 295/15962/24

провадження № 51- 1676 впс 25

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання Житомирського апеляційного суду про вирішення питання щодо направлення матеріалів провадження за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, до іншого суду апеляційної інстанції в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання про направлення матеріалів провадження № 295/15962/24 до іншого суду апеляційної інстанції, яке мотивовано тим, що у Житомирському апеляційному суді відсутня можливість виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК та утворити повноважний склад суду.

Учасники судового провадження були повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання.

Клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що:

- 16 квітня 2025 року на адресу Житомирського апеляційного суду надійшли матеріали провадження за поданням голови Богунського районного суду м. Житомира про направлення судового провадження за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду до іншого суду;

- ухвалою Житомирського апеляційного суду від 21 квітня 2025 року задоволено заявлені суддями ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 самовідводи;

- ухвалою Житомирського апеляційного суду від 28 квітня 2025 року задоволено заявлені суддями ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 самовідводи;

- 29 квітня 2025 року сформовано протокол щодо неможливості розподілу справи між суддями з підстав відсутності потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Так, до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду входять четверо суддів: ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , стосовно яких ухвалами цього суду було задоволено самовідводи (ухвали Житомирського апеляційного суду від 21 та

28 квітня 2025 року).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Відповідно до п. 7.14 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Житомирському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Житомирського апеляційного суду № 2 від 28 березня 2025 року (зі змінами), склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та кримінальних проваджень з перегляду ухвал слідчих суддів апеляційною інстанцією, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів, які уповноважені здійснювати апеляційний перегляд справ про адміністративні правопорушення, згідно додатку 7 до Засад.

У виключних випадках, склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та суддів, які уповноважені здійснювати апеляційний перегляд справ про адміністративні правопорушення, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення судді- доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ.

Кримінальні провадження, в яких неможливо сформувати склад колегії суддів, де суддею-доповідачем не може бути визначено суддю з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, на підставі звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, підлягають направленню за поданням суду до Верховного Суду для вирішення питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого.

З огляду на зазначене, всі 4 суддів Житомирського апеляційного суду, які входять до складу судової палати з розгляду кримінальних справ, виключені з автоматизованого розподілу для апеляційного розгляду вказаного провадження у зв`язку з тим, що вони вже слухали цю справу, а також їхні самовідводи були задоволені.

Враховуючи викладені обставини, відсутня процесуальна можливість для визначення судді-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ на розгляд кримінального провадження № 295/15962/24 за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК, а також того, що у Житомирському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 295/15962/24 за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, з Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Керуючись статтями 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Житомирського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали провадження № 295/15962/24 за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність керівника Житомирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, направити з Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3