Справа № 462/2058/25
провадження 1-кс/462/875/25
У Х В А Л А

21 травня 2025 року слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку ст. 89 КК України не судимого,

встановив:

24.03.2025 внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000405 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Прокурор Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, покликаючись на те, що ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що 24.03.2025 близько 10 год 00 хв. він, перебуваючи в приміщенні магазину «PROSTOR», що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Широка, 87, де здійснює свою діяльність ТОВ «НУМІС», який розміщений в торговому центрі «ВАМ», маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення за рахунок злочинної діяльності, в умовах воєнного стану, таємно викрав гель для прання ТМ «Persil», об`ємом 2,97 л., після чого, незважаючи на зауваженняпрацівника-консультанта іншого магазину ОСОБА_7 , який бачив незаконні дії ОСОБА_4 та не звертаючи уваги на вимоги такого зупинитися, залишив місце вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном, чим завдав матеріальної шкоди ТОВ «НУМІС» на загальну суму 641 гривня 42 копійки без ПДВ.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

В ході проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_1 від 26.03.2025 до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було застосовано запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 22.05.2025 включно.

Підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні призначено на 11.00 год 10.06.2025. Відтак вирішити питання про продовження запобіжного заходу в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 315 КПК України до його спливу не вбачається за можливе.

З урахуванням наведеного, а також положень ч. 6 ст. 199 КПК України, виникає необхідність у зверненні до слідчого судді із клопотанням про продовження раніше застосованого запобіжного заходу.

Враховуючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки у разі визнання його вини йому безальтернативно загрожує покарання у виді позбавлення волі строком понад 7 років; незаконно впливати на свідків, експертів, оскільки після повідомлення йому про підозру та реалізації свого права на ознайомлення із матеріалами кримінального провадження йому стало відоме їхнє місце праці та проживання. Під час проведення досудового розслідування ані потерпілі, ані свідки в порядку, передбаченому ст. 225 КПК України не допитувалися; обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, на обґрунтування даного ризику слід зазначити, що він упродовж 2025 року 4 рази притягувався до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 51 КУпАП.

Окрім цього, слід зазначити і наявність обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу, які передбачені у ст.178 КПК, а саме: наявність вагомих доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, вік та стан здоров`я, який не перешкоджає застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризик повторного вчинення протиправної поведінки, відсутність тяжких захворювань, які б перешкоджали його триманню під вартою та відсутність перешкод щодо застосування до підозрюваного запобіжних заходів, у тому числі у вигляді тримання під вартою.

З огляду на викладене та враховуючи наявність обґрунтованого повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, особу підозрюваного є достатньо даних вважати, що у справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а тому просить клопотання задовольнити.

Заслухавши прокурора, який підтримав клопотання, обвинуваченого, захисника, які заперечили проти задоволення клопотання, розглянувши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини» унормовано питання застосування/продовження запобіжного заходу на стадії, коли обвинувальний акт надійшов до суду, але до початку підготовчого судового засідання закінчується строк дії запобіжного заходу, застосований до обвинуваченого, та це питання віднесено до повноважень слідчого судді.

Згідно з ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.6 ст.199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

19.05.2025 до Залізничного районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000405 від 24.03.2025 відносно ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

На день розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підготовче судове засідання у вказаному кримінальному провадженні не проведено.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Як зазначено у ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, має враховуватися ціла низка критеріїв, таких як вид, тривалість, наслідки, спосіб застосування відповідного заходу та враховуватися ступінь застосованого примусу.

Зазначена правова позиція узгоджується з правовою позицією, викладеною у рішенні ЄСПЛ «Справа Макаренко проти України» №622/11.

Враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваного, який в порядку ст. 89 КК України не судимий, його сімейний та майновий стан, який тимчасово не працює, хворіє рядом захворювань, має статус учасника бойових дій, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 слід відмовити та застосувати щодо нього альтернативний запобіжний захід, а саме домашній арешт, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, який у даній конкретній ситуації буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та є помірним для ОСОБА_4 .

Відповідно до статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи вищенаведене, у задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слід відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 196, 197, 199 КПК України, -

постановив:

У задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком на два місяці, тобто до 21 липня 2025 року включно.

Зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

- прибувати до прокурора або суду за кожним їхнім викликом та визначеною ними періодичністю;

- не залишати місце постійного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги;

- не відлучатися із м. Львова без дозволу прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції України за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_4 , а саме Відділ поліції №1 ЛРУП №2 ГУНП України у Львівській області та прокурора Франківської окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_6 .

Дата закінчення дії ухвали 21 липня 2025 року.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: