печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ПК «Зоря Поділля», ПрАТ «ПК «Поділля», ТОВ «Група Агропродінвест» та ТОВ «Вінницький комбінат Хлібопродуктів № 2» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000019, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Продовольча компанія «Зоря Поділля», ПрАТ «Продовольча компанія «Поділля», ТОВ «Група Агропродінвест» та ТОВ «Вінницький комбінат Хлібопродуктів № 2» звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000019 від 03.08.2022 накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.10.2024 року у справі № 757/49207/24-к, а саме:

- на грошові кошти ТОВ «ПК «Зоря Поділля» в сумі 221 248 700,00 грн., які знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк» (МФО 300335), № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 відкритих в АТ «МІБ» (МФО 380582), та просить скасувати заборону відчужувати вказані кошти;

- на грошові кошти ПрАТ «Продовольча компанія «Поділля» в сумі 109 269 190,00 грн., які знаходяться на рахунках № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , НОМЕР_7 відкритих в АТ «МІБ» (МФО 380582);

- на грошові кошти ТОВ «ГРУПА АГРОПРОДІНВЕСТ», які знаходяться на рахунку НОМЕР_8 відкритому в АТ «МІБ» (МФО 380582);

- на грошові кошти ТОВ «Вінницький комбінат Хлібопродуктів № 2» в сумі 330 517 890,00 грн., які знаходяться на рахунку № НОМЕР_9 відкритому в АТ «МІБ» (МФО 380582).

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначає, що розгляд клопотання про арешт майна відбувався без повідомлення (виклику) представників підприємств, що на думку представника власників майна є порушення їх прав.

На думку адвоката ОСОБА_3 накладені арешти підлягають скасуванню оскільки власники арештованих грошових коштів, розміщених на рахунках в банківських установах є підприємствами критичної інфраструктури та має важливе значення для економіки України в умовах воєнного стану.

Представник власників майна стверджує, що висновки слідчого судді про те, що між сторонами мали місце безтоварні операції є безпідставними, оскільки клопотання прокурора не містить жодних доказів означеного.

Також адвокат ОСОБА_3 у своєму клопотанні вказує, що в оскаржуваній ухвалі не наведено жодного доказу, який вказує на наявність сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що арештовані кошти набуті злочинним шляхом та є доходом від вчинення злочину або отримані за рахунок доходів від вчиненого злочину. Натомість власники майна стверджують, що арештовані кошти набуті в результаті здійснення господарської діяльності.

Окрім того, представник власників майна вказує, що грошові кошти належні суб`єктам господарювання не підпадають під визначення речових доказів, оскільки грошові кошти у безготівковій формі розміщені на банківських рахунках не є матеріальними об`єктами, які можуть бути знаряддям злочину, зберегти сліди або відомості, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Поміж тим, адвокат обґрунтовуючи свою позицію вказує, що арешт коштів, розміщених на рахунках суб`єктів господарювання є необґрунтованим у тому числі й тому, що жодній службовій чи посадовій особі товариств не повідомлено про підозру, а тому застосування такого засобу забезпечення як арешт майна є безпідставним.

Також вказує, що протягом досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000019, яке ще розпочато 03.08.2022р., не встановлено, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на банківських рахунках підприємства є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом. Крім цього, в ухвалі слідчого судді не зазначено, які саме грошові кошти підпадають під вичерпні, необхідні або достатні ознаки, визначені статтею 98 КПК України. Не зазначено жодних доказів того, які саме грошові кошти набуті злочинним шляхом, які ознаки сліди кримінального правопорушення вони містять та які саме і в якому розмірі грошові кошти можуть бути як речовий доказ по кримінальному провадженню, з урахуванням того, що суб`єкти господарювання проводять десятки банківських операцій по сплаті грошових коштів з рахунку на виконання свої господарських зобов?язань перед контрагентами.

Підсумовуючи, представник власників майна вважає, що означені обставини у своїй сукупності свідчать про наявність істотні порушень вимог КПК України, а ухвала слідчого судді від 24.10.2024 року у справі № 757/49207/24-к підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_3 , повідомлений про місце, дату тат час розгляду справи належним чином, в судове засідання не з`явився, жодних заяв з приводу розгляду справи до суду не направив.

Прокурор у кримінальному провадженні - ОСОБА_4 , повідомлений про місце, дату та час розгляду справи належним чином, в судове засідання не з?явився, проте направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просить відмовити у задоволенні клопотання. Окрім того, прокурором надано документи в обґрунтування своєї позиції.

Слідчий суддя, з урахуванням належного повідомлення сторін, положень ч. 2 ст. 174 КПК України, визнав за можливе провести розгляд справи у відсутність осіб, що не з`явились.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання про скасування арешту з додатками, заперечення прокурора та надані в їх обґрунтування документи, доходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Так, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000019 від 03.08.2022 за фактами внесення до документів, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи, завідомо неправдивих відомостей, легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах службовими особами ТОВ «Нова Постач», ТОВ «Армісет», ТОВ «Військсервіс-Волонтер», ТОВ «Юніор продукт» та ТОВ «Ресурс-Сервіс Км», а також заволодіння грошовими коштами службовими особами ТОВ «Нова Постач», вчинених групою осіб, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191 ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 205-1, ч. 2 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

Як вбачається із клопотання, 24.10.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/49207/24-к) накладено арешт на на грошові кошти та заборонити відчужувати кошти (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), які знаходяться на банківських рахунках, а саме:

- ТОВ «Продовольча компанія «ЗОРЯ ПОДІЛЛЯ» № НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк» (МФО 300335), № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 відкритих в АТ «МІБ» (МФО 380582) у сумі 221 248 700,00 грн;

- ПрАТ «Продовольча компанія «ПОДІЛЛЯ» № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , НОМЕР_7 відкритих в АТ «МІБ» (МФО 380582) у сумі 109 269 190,00 грн;

- ТОВ «ГРУПА АГРОПРОДІНВЕСТ» НОМЕР_8 відкритому в АТ «МІБ» (МФО 380582);

- ТОВ «ВКХП № 2» № НОМЕР_9 відкритому в АТ «МІБ» (МФО 380582) у загальній сумі 330 517 890,00 грн.

Слідчий суддя при прийнятті рішень про накладення арешту дійшов висновку, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках, відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, визнані речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшли слідчі судді Печерського районного суду м. Києва при постановленні ухвал про накладення арешту від 24.10.2024.

Нормами Кримінального процесуального кодексу України змагальність сторін та диспозитивність визначені загальними засадами кримінального провадження (ст. ст. 7, 22, 26 КПК України).

Відповідно до частини 1 ст. 22 КК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Разом із тим, до клопотання заявником не долучено жодного доказу, зокрема ухвали слідчого судді, якии накладався арешт, виписок по рахунках, фінансових та податкових звітності, в обґрунтування необхідності та доцільності скасування арешту з майна.

Також заявник, будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час проведення судового засідання, маючи достатньо часу для долучення додаткових пояснень до клопотання, в судове засідання не з?явився та вказані пояснення не надав.

Посилання адвоката на те, що грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках, не можуть визнаватися речовими доказами, слідчий суддя вважає невмотивованими, оскільки зазначене майно може бути предметом вчинення кримінального правопорушення або набутим в результаті його вчинення, а відтак наявні правові підстави, передбачені ч. 3 ст. 170 КПК України, для його арешту. Крім того, ч. 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Щодо доводів представника власника арештованого майна з приводу того, що жодній службовій особі ТОВ «ПК «Зоря Поділля», ПрАТ «ПК «Поділля», ТОВ «Група Агропродінвест» та ТОВ «Вінницький Комбінат Хлібопродуктів «№ 2» у даному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру, то слід зазначити, що арешт майна, накладений у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті є формою забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною чи обвинуваченою у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (арешт з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Абзацом 2 ч. 10 ст. 170 КПК України визначено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Посилання адвоката на те, що відсутні підстави вважати, що грошові кошти ТОВ «ПК «Зоря Поділля», ПрАТ «ПК «Поділля», ТОВ «Група Агропродінвест» та ТОВ «Вінницький Комбінат Хлібопродуктів «№ 2» можуть підлягати спеціальній конфіскації, або можливій конфіскації як виду покарання чи заходу забезпечення кримінального провадження, не є підставою для скасування арешту, оскільки арешт на майно ТОВ «ПК «Зоря Поділля», ПрАТ «ПК «Поділля», ТОВ «Група Агропродінвест» та ТОВ «Вінницький Комбінат Хлібопродуктів «№ 2» у даному випадку накладено саме з метою збереження речових доказів.

Вказана мета є самостійною підставою для арешту майна згідно п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, та не вимагає наявності підстав для арешту даного майна з метою спеціальної конфіскації, або можливій конфіскації як виду покарання.

Крім того, дослідженням відкритих даних ЄДРСР встановлено, що 17.12.2024 року Київським апеляційним судом у справі № 757/49207/24-к розглянуто апеляційну скаргу представника ТОВ «ПК «Зоря Поділля», ПрАТ «ПК «Поділля», ТОВ «Група Агропродінвест» та ТОВ «Вінницький Комбінат Хлібопродуктів «№ 2» на ухвалу слідчого судді від 24.10.2024 року винесено відповідну постанову.

Так, постановою Київського апеляційного суду від 17.12.2024 року у справі № 757/49207/24-к залишено без змін ухвалу слідчого судді від 24.10.2024 року, а апеляційну скаргу без задоволення.

Слідчий суддя звертає увагу, що досудове розслідування у вказаному провадженні триває, і з метою недопущення можливості приховування, зникнення, втрати, використання чи відчуження означеного майна існує необхідність у подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

За таких обставин вважаю, що в задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки особою, що звернулась із клопотанням, не доведено, що арешти накладено необґрунтовано чи в його застосуванні відпала потреба.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1