Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/206/25 Головуючий у суді І-ї інстанції >
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2025 року. колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

Головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

скаржниці ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16 квітня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області пов`язану із невнесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 24.06.2024 року.

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_7 подала до Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 24.06.2024 року.

В обґрунтування скарги заявник зазначила, що прокурори ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 вчинили бездіяльність по справі стосовно батька заявниці, чим вчинили кримінальне правопорушення за ст.ст. 364, 365,396, 367 КК України.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16 квітня 2025 року, відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області пов`язану із невнесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 24.06.2024 року.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що за своїм змістом та суттю заява не є повідомленням про злочин, оскільки, як було встановлено у вказаній заяві, заявник висловлює незгоду з порядком проведення досудового розслідування та процесуальними діями.Крім того, самостійною підставою для відмови є те, що під час дослідження матеріалів скарги, встановлено, що скаржниця не подала доказів звернення із заявою про службові злочини прокурорів.

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 просила скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нову, якою задовольнити її скаргу та зобов`язати відповідальних осіб внести відомості в ЄРДР. Свої вимоги обґрунтувала тим, що ухвала слідчого судді винесена з порушенням норм КПК України, а тому підлягає безумовному скасуванню.

Заслухавши доповідача, скаржницю ОСОБА_7 , яка підтримала свою апеляційну скаргу, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали скарги, зваживши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали скарги, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до вимог статті 214 КПК України слідчий прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

За змістом ч.1 ст.214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела та попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність (п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України).

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З наведеного вбачається, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обов`язкові обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_7 подала до Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 24.06.2024 року. За версією скаржника, прокурори ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 вчинили бездіяльність по справі стосовно батька заявниці, чим вчинили кримінальне правопорушення за ст.ст. 364, 365,396, 367 КК України.

Крім того, ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16 квітня 2025 року було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області пов`язану із невнесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 24.06.2024 року.

Дослідивши матеріали скарги, колегія суддів доходить висновку, що слідчий суддя дійшов правильного висновку, що доводи скаржника ґрунтуються на передчасній суб`єктивній оцінці, не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, які б давали підстави для кваліфікації дій за вищевказаними статтями. Адже із змісту заяви вбачається, що вся її суть зводиться до незгоди скаржника з процесуальними діями працівників поліції та прокурорів на стадії досудового розслідування.

Згідно зі ст. 40 та ст. 36 КПК України, дізнавач, слідчий та прокурор є процесуально незалежними особами. Процесуальна незалежність - один із елементів особливого статусу представника сторони обвинувачення. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення для забезпечення здійснення досудового розслідування неупередженим, безстороннім і справедливим дізнавачем, слідчим, прокурором та передумовою для верховенства права та основоположною гарантією справедливого досудового розслідування і судового розгляду.

Дії та процесуальні рішення дізнавача, слідчого, прокурора вважаються законними, доки вони не скасовані або не переглянуті в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії дізнавача, слідчого і прокурора їх законність та обґрунтованість може бути предметом розгляду лише в порядку судового провадження.

Будь-то справи про адміністративні правопорушення чи адміністративні комісії, або будь-яке судове провадження чи досудове розслідування, така процесуальна діяльність службової особи, що пов`язана зі збором, оцінкою доказів і прийняттям процесуального рішення є суто суб`єктивними оціночними дискреційними повноваженнями яке не передбачають кримінально карної поведінки.

Таким чином заперечення скаржника, незгода із процесуальними діями і рішеннями сторони обвинувачення, у будь-який інший спосіб, дій та рішень щодо проведення досудового розслідування поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 у справі №21-319во07 зазначив: «Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності), вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі є протиправним втручанням і посяганням на процесуальну незалежність».

Крім того, слідчим суддею правильно зазначено, що дії скаржника спрямовані на внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення стосовно процесуальної діяльності представників сторони обвинувачення можуть вказувати на спроби скаржника протиправно втручатись, впливати і у поза процесуальний спосіб формувати негативне сприйняття однієї з сторін кримінального провадження, тобто посягати на процесуальну незалежність представників сторони обвинувачення. Службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність дізнавача, слідчого, прокурора і не посягати на неї.

Доводи і заперечення проти обвинувачення викладені в заяві скаржника потребують перевірки у межах кримінального провадження в якому беруть участь зазначені прокурори, а не потребують процесуального дублювання у новому кримінальному провадженні.

Також при цьому колегія суддів враховує, що під час апеляційного розгляду прокурором було надано до суду протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 03.02.2024 та витяг з ЄРДР згідно якого відомості за заявою ОСОБА_7 від 03.02.2024 було внесено в ЄРДР про перевищення службових повноважень та інші неправомірні дії працівників правоохоронних органів під час проведення досудового розслідування та процесуального керівництва у кримінальних провадженнях, що розслідуються за її заявами.

Перевіривши викладене в апеляційній скарзі ОСОБА_7 колегія суддів вважає правильним висновок слідчого судді, що за своїм змістом та суттю заява не є повідомленням про злочин, оскільки, як було встановлено у вказаній заяві, заявник висловлює незгоду з порядком проведення досудового розслідування.

Враховуючи викладене доводи в апеляційній скарзі ОСОБА_7 , є безпідставними та необґрунтованими, та повністю спростовуються вищевказаними дослідженими судом апеляційної інстанції матеріалами скарги.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_7 підлягає залишенню без задоволення, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 303, 309, 370 372, 376, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16 квітня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області пов`язану із невнесенням відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення по заяві від 24.06.2024 року залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

(підписи)