УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №712/6671/25

Провадження №1-кс/712/2556/25

20.05.2025 м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000725 від 03.03.2025 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, українця, громадянина України, освіта середня, одруженого, на утриманні має неповнолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працює, депутатом будь-якого рівня, особою з інвалідністю будь-якої групи, постраждалим внаслідок аварії на ЧАЕС, учасником АТО (ООС), військовослужбовцем не є, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296 КК України,

про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296 КК України у кримінальному провадженні №0000725 від 03.03.2025.

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000725 від 03.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

ОСОБА_5 , підозрюється у тому, що він 28.02.2025 близько 22 години 03 хвилин, перебуваючи в громадському місці, а саме у приміщенні пабу «Оскар», що розташований за адресою: м. Черкаси, бульв. Шевченка, 150, діючи з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з мотивів явної неповаги до суспільства, у присутності працівників закладу та відвідувачів, грубо порушуючи громадський порядок, демонструючи зневажливе ставлення до існуючих норм поведінки і моральності у суспільному житті, діючи з особливою зухвалістю, розуміючи, що він перебуває у громадському місці, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин із ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які там відпочивали, у присутності відвідувачів закладу та персоналу, наніс потерпілій ОСОБА_8 один удар долонею лівої руки в ліву ділянку обличчя, в результаті чого в останньої, згідно з висновком експерта № 02-01/291 від 29.04.2025, виявлено тілесні ушкодження: крововилив в ділянці лівої орбіти, крововилив в білкову оболонку лівого ока, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

Також ОСОБА_5 , підозрюється у тому, що він у подальшому, продовжуючи свої хуліганські дії у вказаному пабі, ігноруючи законні вимоги ОСОБА_9 щодо припинення протиправних дій, здійснюючи опір, наніс останній один удар лівою рукою в обличчя, від якого вона впала на підлогу.

Після чого, ОСОБА_5 , привернувши увагу присутніх у вказаному пабі, здійснюючи опір особам, які намагалися припинити його хуліганські дії, продовжив вчиняти конфлікт та наносити таким особам тілесні ушкодження у приміщенні даного закладу, чим перешкодив та зірвав нормальну роботу пабу та його персоналу.

19 травня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.296 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: даними протоколів допиту потерпілих та свідків; даними протоколу слідчого експерименту; даними відеозапису з камер спостереження; даними висновку судово-медичної експертизи та іншими матеріали справи в їх сукупності.

Як зазначено у клопотанні, відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування чи суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи, що він підозрюється у скоєнні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування, суду та/або змінити місце проживання.

Як зазначено у клопотанні вказаний ризик також обґрунтовується тим, що підозрюваний на даний час не одружений, нерухоме майно у власності підозрюваного відсутнє, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків підозрюваного, які лише підвищують ризик переховування, у тому числі враховуючи тяжкість вчиненого злочину.

Ризик незаконного впливу на свідків та потерпілих у даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний матиме можливість безперешкодно застосовувати вплив на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, з метою схилення їх до дачі неправдивих показів, переслідуючи при цьому мету уникнення від кримінальної відповідальності.

Відтак, не будучи обмеженим у спілкуванні із потерпілими та свідками, ознайомившись зі змістом їх показань, протоколи допиту яких є у додатках до клопотання про застосування запобіжного заходу, а також з іншими зібраними доказами, останній матиме можливість з метою уникнення кримінальної відповідальності самостійно або за допомогою третіх осіб впливати на них.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що хуліганство, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено з мотивів явної неповаги до суспільства та є грубим порушенням громадського порядку, через зневажливе ставлення до існуючих норм поведінки і моральності у суспільному житті, що не може гарантувати його належної поведінки без обрання запобіжного заходу.

Посилаючись на неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених у клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваним, а його вік, стан здоров`я, сiмейний стан не перешкоджають перебувати під цілодобовим домашнім арештом, слідчий за погодженням з прокурором звернувся з даним клопотанням до суду.

У судовому засіданні прокурор та слідчий на задоволенні клопотання наполягали повністю з підстав, викладених у клопотанні.

У судовому засіданні захисник, позицію якого підтримав підозрюваний, зазначив, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, оскільки підозрюваний одружений, має на утриманні малолітнього сина, його дружина та мати є особами з інвалідністю. Крім того, підозрюваний є волонтером та позитивно характеризується за місцем проживання. Також захисник, заперечуючи проти задоволення клопотання, посилаючись на не обґрунтованість підозри, надав до суду копії заяв потерпілих адресованих керівнику ГУНП в Черкаській області, згідно з якими ОСОБА_8 та ОСОБА_10 примирились з підозрюваним та не мають до нього претензій майнового та морального характеру.

Прокурор щодо наданих копій заяв потерпілих у судовому засіданні зауважила, що такі заяви у матеріалах кримінального провадження відсутні, а наявність таких у сторони захисту стверджує факт спілкування підозрюваного з потерпілим та можливе вчинення відносно них примусу з метою уникнення кримінальної відповідальності, та підтверджує наявність ризиків, зазначених у клопотанні.

Вивчивши клопотання та матеріали кримінального провадження в режимі таємниці досудового слідства, заслухавши позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов до наступного висновку.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні№ 0000725 від 03.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

Згідно з ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одними із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною другою ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо оцінки слідчим суддею обґрунтованості підозри, то слід зазначити, що вимога обґрунтованої (розумної) підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Отже, з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини, на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду (рішення у справі Fox, CampbellandHartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32; рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296 КК України, станом на день вирішення даного клопотання про обрання запобіжного заходу підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування та судового розгляду, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Частиною першою ст.181 КПК України визначено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вирішуючи питання наявності зазначених прокурором та слідчими ризиків, слідчий суддя зазначає, що слідчими та прокурором у судовому засіданні не доведено наявність такого ризику, як ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний раніше не судимий, одружений, має на утриманні малолітню дитину, дружина та матір підозрюваного є особами з інвалідністю, підозрюваний позитивно характеризується за місцем проживання.

Відповідно до п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Окрім того Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Також прокурором та слідчими у судовому засіданні не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання встановленим ризикам та не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. За таких обставин, слідчий суддя вважає, що на даний час відсутні підстави для застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт.

Частиною четвертою ст. 194 КПК України встановлено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені ч. 5 та 6 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя висновує, що слідчий та прокурор не довели обставини, передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а отже про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

З огляду на наведене та беручи до уваги, що у судовому засіданні достовірно встановлено, що підозрюваний проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та беручи до уваги, що доказів протилежного суду не названо та не надано, на переконання слідчого судді, на даний час наявні всі підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на 30 діб в межах строку досудового розслідування, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Саме такий запобіжний захід є співрозмірним із тяжкістю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , у повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти визначеним ризикам.

Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 12, 131, 132, 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні №0000725 від 03.03.2025 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.296 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби у межах строку досудового розслідування строком на 30 (тридцять) діб тобто до 18.06.2025, включно, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 18.06.2025 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, та суду за кожною вимогою;

2) в нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин перебувати за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням оголошення у зазначений період повітряної тривоги у Черкаській області для переходу у спеціально обладнане приміщення (укриття) та протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги»;

3) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

5) утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

7) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали до 18.06.2025, включно.

У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання н им зазначених вище обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на Черкаський РУП ГУНП у Черкаській області.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Повний текст ухвали проголошено 23.05.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_11