У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

08 травня 2025 р. м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника третьої особи стосовно майна

якої вирішується питання адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Солом`янського районного суду м. Києва, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє від імені ОСОБА_6 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

«17» квітня 2025 року до Солом`янського районного суду м. Києва від адвоката ОСОБА_3 , який діє від імені ОСОБА_6 , надійшло клопотання про скасування арешту майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 24.04.2023 по справі № 760/8639/23 задоволено клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва у кримінальному провадженні №0000490 від 13.04.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, в результаті чого накладено арешт з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0000490 від 13.04.2023 на корпоративні права, які належать ОСОБА_7 , в розмірі 42,50 % частки учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТАІР" (ТОВ "АЛЬТАІР"), , що становить 515 100 (п`ятсот п`ятнадцять тисяч сто) гривень 00 коп, шляхом заборони їх відчуження, а також заборонено Державній реєстраційній службі України та іншим особам, уповноваженим на здійснення державної реєстрації вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників ТОВ "АЛЬТАІР" (), зміни в статутні документи товариства, а також вчинення інших будь-яких реєстраційних дій щодо ТОВ "АЛЬТАІР" (). Вищевказаний арешт на майно було накладено з метою забезпечення дієвості кримінального провадження № 0000490 від 13.04.2023, забезпечення виконання всіх необхідних слідчих дій, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, запобігання спробам перешкоджання у встановленні істини та притягнення винних до кримінальної відповідальності. Однак, на теперішній час, в забороні на вчинення державних реєстраційних дій відпала потреба, в зв`язку з чим арешт підлягає частковому скасуванню, з огляду на наступне. Відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань встановлено, що до складу засновників (учасників) ТОВ "АЛЬТАІР" (далі - Товариство) входять (роздруківка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ "Альтаір" додається): - ОСОБА_6 , якій належить частка у розмірі 15% статутного капіталу позивача; - ОСОБА_8 , якому належить частка у розмірі 42,5% статутного капіталу позивача; - ОСОБА_7 , якій належить частка у розмірі 42,5% статутного капіталу позивача та являється директор останнього. Беручи до уваги тривалість часу проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000490 від 13.04.2023, ОСОБА_6 , як один із учасників (власник) Товариства, вважає, що заборона Державній реєстраційній службі України та іншим особам, уповноваженим на здійснення державної реєстрації вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників ТОВ "АЛЬТАІР" (), зміни в статутні документи товариства, а також вчинення інших будь-яких реєстраційних дій щодо ТОВ "АЛЬТАІР" (), окрім змін про засновника (учасника) ОСОБА_7 , порушує її особисті корпоративні права та перешкоджає нормальній господарській діяльності Товариства. Обмеження щодо розпорядження корпоративними правами Товариства створює перешкоди у зміни керівника Товариства та здійснення дій, необхідних для державної реєстрації відповідних змін щодо Товариства до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Для забезпечення належної роботи ТОВ "АЛЬТАІР", його учасником ОСОБА_6 , у володінні якої є 15 % (181 800,00 грн) частки в Статутному капіталі Товариства, на підставі ч. 1 ст. 31 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" ініційовано скликання Загальних Зборів Учасників. До порядку денного включено зокрема і питання про припинення повноважень директора Товариства ОСОБА_7 та обрання нового директора (копія вимоги додається). У зв`язку з черговим ігноруванням виконавчим органом (директором ОСОБА_7 ) Товариства вимоги про скликання загальних зборів, учасником ОСОБА_6 , в порядку ст. 32 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" було надіслано повідомлення учасникам товариства про проведення Загальних зборів, що призначені на 10.01.2025 року на 10:00 год., які ОСОБА_7 навмисно проігнорувала. (копія повідомлення додається), 10.01.2025 року Загальними зборам ТОВ "АЛЬТАІР", враховуючи достатню кількість голосів учасників, прийнято рішення про припинення повноважень директора Товариства ОСОБА_7 15.01.2025 року та призначення нового директора ОСОБА_9 16.01.2025, які викладені в Протоколі Загальних зборів учасників № 10/01/25-1 від 10.01.2025 року, посвідченому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , зареєстровано в реєстрі за № 1075/1076 (копія протоколу додається). Однак, заборона Державній реєстраційній службі України та іншим особам, уповноваженим на здійснення державної реєстрації вносити зміни, пов`язані зі зміною в статутні документи Товариства, а також вчинення інших будь-яких реєстраційних дій щодо ТОВ "АЛЬТАІР" (), накладена ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 24.04.2023 по справі № 760/8639/23, фактично перешкоджає нормальній господарській діяльності юридичної особи. Така заборона призводить до негативних наслідків, адже учасники ТОВ "АЛЬТАІР", які мають переважну кількість голосів, фактично не можуть змінити керівника товариства та реалізувати рішення Загальних зборів товариства шляхом внесення зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Згідно зі ст. ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Звертає увагу й на те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності. Досудове розслідування кримінального провадження № 0000490 від 13.04.2023 здійснюється з 13.04.2023, питання про арешт майна вирішено ухвалою слідчого судді від 23.04.2023, а отже станом на сьогодні пройшли всі розумні процесуальні строки для забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення виконання всіх необхідних слідчих дій, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, запобігання спробам перешкоджання у встановленні істини та притягнення винних до кримінальної відповідальності. Це безумовно суперечить загальним засадам кримінального провадження та істотно порушує права учасників ТОВ "АЛЬТАІР" () на реалізацію їх рішень затверджених Загальними зборами Товариства та внесення зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. За таких обставин вбачається, що на даний час в забороні Державній реєстраційній службі України та іншим особам, уповноваженим на здійснення державної реєстрації вносити зміни, щодо зміни керівника Товариства, а також вчинення інших будь-яких реєстраційних дій (окрім змін щодо засновника (учасника ТОВ "АЛЬТАІР" () ОСОБА_7 ), відпала потреба, на підставі чого дане клопотання слід задовольнити. Враховуючи вищевикладене просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 24.04.2023 (справа №760/8639/23, провадження №1- кс/760/3980/23) у кримінальному провадженні №0000490 від 13.04.2023, в частині заборони Державній реєстраційній службі України та іншим особам, уповноваженим на здійснення державної реєстрації вносити зміни, пов`язані зі зміною керівника ТОВ "АЛЬТАІР" ().

«21» квітня 2025 року клопотання та додані до нього документи були передані слідчому судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 (на підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 18 квітня 2025 року).

Ухвалою від 29 квітня 2025 року, відкрито провадження за клопотанням ОСОБА_3 , який діє від імені ОСОБА_6 , про скасування арешту майна; призначено судовий розгляд.

02.05.2025 року від представника потерпілого на адресу суду надійшли заперечення потерпілої сторони щодо скасування арешту майна, які обґрунтовані наступним. Щодо обставин вчинення кримінального правопорушення: 13.04.2023р. за заявою ОСОБА_7 Солом`янським УП ГУНП у м. Києві було внесено відомості до ЄРДР №0000490 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст.358 КК України. Обставинами вчинення кримінального правопорушення стало те, що 11.04.2023р. ОСОБА_7 , дізналася про те, що невстановлені особи підробили Договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «АЛЬТАІР» від 01.03.2023р., за яким начебто ОСОБА_7 продала належну їй частку у розмірі 42,5% статутного капіталу товариства ОСОБА_11 за 1000 грн. Окрім того, ОСОБА_12 запросив ОСОБА_7 до приватного нотаріуса для посвідчення акту приймання-передачі частки у статутному капіталі. Однак, ОСОБА_7 не укладала (не підписувала) жодних договорів і не продавала своєї частки будь-яким особам. Відтак, договір очевидно є підробним документом. При цьому, як припускає ОСОБА_7 , за такими діями щодо заволодіння її часткою можуть стояти інші учасники товариства, як ОСОБА_6 та/або ОСОБА_8 . Щодо учасників ТОВ «Альтаір»: ОСОБА_7 є учасником ТОВ «АЛЬТАІР» () та володіє часткою у статутному капіталі Товариства у розмірі 42,50%, що в гривневому еквіваленті становить 515 100 грн. Водночас, з дня створення Товариства і до сьогоднішнього дня ОСОБА_7 є директором Товариства. Окрім того, іншими учасниками Товариства є ОСОБА_8 з часткою 42,50%, що в гривневому еквіваленті становить 515 100 грн. та ОСОБА_6 з часткою 15,0%, що в гривневому еквіваленті становить 181 800 грн. При цьому, зауважує, що одним із колишніх учасників ТОВ «АЛЬТАІР» - ОСОБА_13 , яка володіла 26,67% частки у статутному капіталі заперечується сьогоднішній склад учасників, та яка зазначає про заволодіння її часткою шляхом зловживання довірою. Таким чином, склад учасників на сьогодні є суперечливим. Щодо накладеного арешту судом: З метою збереження речових доказів та запобіганню вчиненим подальших злочинних дій ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 24.04.23 було накладено арешт на корпоративні права, які належать ОСОБА_7 у розмірі 42,5% та заборонено вчинення будь-яких реєстраційних дій. Потерпіла сторона вважає, що відсутні обґрунтовані підстави для часткового скасування арешту та заборони, що були накладені згідно ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 24.04.2023р., при цьому існують розумні підозри вважати, що скасування заборони призведе до порушення законних прав та інтересів потерпілої ОСОБА_7 та подальше вчинення протиправних дій, в тому числі іншими учасниками ОСОБА_8 та/або ОСОБА_6 . Щодо наявності ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 14.02.2025р. у справі №760/1537/25 та від 21.03.2025р. у справі №760/5099/25. якими вже було відмовлено учасникам ОСОБА_6 та ОСОБА_8 у скасуванні, арешту майна: Так, учасник ТОВ «Альтаір» - ОСОБА_6 вже зверталась до Солом`янського районного суду м. Києва з дещо аналогічним клопотанням про часткове скасування заборони накладеної ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 24.04.2023р у справі №760/8639/23. За наслідком його розгляду ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 21.03.2025р. (суддя ОСОБА_14 ) у справі №760/5099/25 було відмовлено ОСОБА_6 у частковому скасуванні заборони (копія ухвали додається). Підставою такого звернення з клопотанням було проведення 10.01.2025р. загальних зборів учасників ТОВ «Альтаір» та прийняття відповідного рішення. Окрім того, повідомляє суд, що учасник ТОВ «Альтаір» - ОСОБА_8 також звертався до Солом`янського районного суду м. Києва з дещо аналогічним клопотанням про часткове скасування арешту та заборони. За наслідком його розгляду ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 14.02.2025р. (суддя ОСОБА_15 ) у справі №760/1537/25 було відмовлено ОСОБА_8 у частковому скасування заборони (копія ухвали додається). Підставою такого звернення з клопотанням було, в тому числі, проведення 10.01.2025р. загальних зборів учасників ТОВ «Альтаір» та прийняття відповідного рішення. Щодо підстав визначених в клопотанні для часткового скасування арешту майна: Так, підставами для часткового скасування заборони, як зазначено у клопотанні є наступні обставини: порушення корпоративних прав ОСОБА_6 та діяльності товариства; скликання та проведення загальних зборів учасників ТОВ АЛЬТАІР та наявності кворуму для прийняття рішень. Щодо порушення корпоративних прав ОСОБА_6 та діяльності товариства: Із системного аналізу ч.1 ст.98, ч.1 ст.131.ч.1 ст.170, п.1 ч.2 ст.170, ч.3, 10, 11 ст. 170 КПК України вбачається право суду накласти арешт та заборону, в тому числі щодо здійснення будь-яких реєстраційних дій з обмеженням прав учасників ТОВ «Альтаір». Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Як було зазначалось потерпілою в її клопотанні про накладення арешту, що було подано в рамках досудового розслідування, остання зазначала, що існують реальні ризики переоформлення її корпоративних прав, прийняття іншими учасниками та можливо за участі особи на яку хочуть переоформити її частку, різноманітних рішень, без її участі та згоди, тобто вчинення незаконних дій щодо управління Товариством, наслідком чого державними реєстраторами можуть бути прийняті різноманітні реєстраційні дії відносно Товариства та ОСОБА_7 , що може суттєво ускладнити розслідування кримінального правопорушення, а також унеможливить поновлення її корпоративних прав. Станом на сьогодні, ці ризики не відпали, а лише збільшились, що підтверджується наступним. 18.02.2025р. потерпілою особою ОСОБА_7 по кримінальному провадженню №0000490 подано до Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві заяву про вчинення подальших кримінально-протиправних діянь відносно ОСОБА_7 за ч.1,2 ст. 190 та за ч. 1, 3 ст.358 КК України. Окрім того, 18.02.2025р. ОСОБА_7 подано клопотання про необхідність уточнення кваліфікації вчинених кримінальних діянь та змінити кваліфікацію з ч.1 ст. 358 КК України на ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 15, ст.28, ч. 1, 2 ст. 190, ч. 1, 3 ст. 358 КК України. Окрім того, ОСОБА_7 18.02.2025р. подано до Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві клопотання про необхідність вчинення слідчо-розшукових дій. Також, варто зазначити, що іншими учасниками товариства ОСОБА_8 та ОСОБА_6 вже приймались незаконні рішення та підроблялись документи та печатки товариства. Внаслідок чого рішенням Господарського суду м. Києва від 15.06.2022р. у справі №910/19568/21 за позовом учасника ОСОБА_7 до ТОВ «АЛЬТАІР», ОСОБА_8 , ОСОБА_6 про визнання недійсним рішень позов було задоволено та визнано недійсним з моменту прийняття рішення загальних зборів учасників ТОВ «АЛЬТАІР, що оформлене протоколом загальних зборів учасників ТОВ «АЛЬТАІР» №6/1 від 24.11.2021р. (копія рішення додається). Окрім того, внаслідок підроблення печатки товариства та протоколу загальних зборів ТОВ «АЛЬТАІР» за заявою ОСОБА_7 Деснянською окружною прокуратурою м. Києва 27.07.2022р. було внесено відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за №0000185 за ознаками злочину передбаченого ч.3 ст. 358 КК України (копія витягу з ЄРДР додається). Також, за заявою ОСОБА_13 , 27.02.2022р. Деснянською окружною прокуратурою було внесено відомості в ЄРДР за №0000186 про вчинення кримінального правопорушення відносно колишнього учасника ОСОБА_13 за ч. 2 ст. 190 КК України (копія витягу з ЄРДР додається). З огляду на викладене, враховуючи продовження вчинення кримінальних діянь існують ризики на підставі сфабрикованих документів прийняття неправомірних рішень державними реєстраторами, що можуть мати незворотні наслідки. Щодо скликання та проведення загальних зборів учасників ТОВ «АЛЬТАІР» та наявності кворуму для прийняття рішень: Так, скаржник зазначає, що ними було скликано та проведено 10.01.2025р. загальні збори учасників ТОВ «АЛЬТАІР» за наявності кворуму, про що свідчить протокол загальних зборів №10/01/25-1 від 10.01.2025р. Зауважує, що зазначені загальні збори учасників є недійсними з моменту їх прийняття, які спрямовані на рейдерську зміну керівника товариства. До 10.01.2025р. від невідомих осіб та можливо від іншого учасника ОСОБА_8 неодноразово надходили повідомлення, листи, пропозиції щодо проведення загальних зборів ТОВ «АЛЬТАІР». Такі документи підписувались невідомо ким і по факту на такі загальні збори, окрім ОСОБА_7 ніхто не з`являвся. Відповідна заява із такими документами додатково подана до матеріалів кримінального провадження №0000490, із кваліфікацією діянь за ч. 1 ст. 14, ч. 3 ст. 15, ст. 28, ч. 2 ст. 190, ч. 1, 3 ст. 358 КК України. Окрім того, ОСОБА_7 подано відповідний позов до Господарського суду м. Києва. 11.02.2025р. Господарським судом м. Києва відкрито провадження у справі №910/1587/25, справа розглядається. При цьому, дійсно, як зазначає скаржник, 11.11.2024р. на адресу ТОВ «АЛЬТАІР» від учасника ОСОБА_6 надійшла вимога від 01.11.24р. про скликання позачергових загальних зборів учасників ТОВ «АЛЬТАІР». На виконання цієї вимоги директор ТОВ «АЛЬТАІР» ОСОБА_7 повідомленням від 12.11.2024р. скликала позачергові загальні збори учасників Товариства на 17.12.2024р. та надіслала його всім учасникам Товариства, в тому числі і ОСОБА_6 . Однак, зазначені конверти на пошті учасник ОСОБА_8 та учасник ОСОБА_16 не забрали і вони повернулися за закінченням терміну зберігання. 17.12.2024р. на загальні збори, що були скликані Товариством, окрім учасника ОСОБА_7 , інші учасники не з`явилися, про що свідчить Акт від 17.12.2024р. Натомість, замість того щоб прийти на скликані товариством загальні збори, як це просила учасник ОСОБА_6 , остання неправомірно 10.12.2024р. сама скликала загальні збори. Ба, більше, на запит ОСОБА_7 АТ «УКРПОШТА» надало відповідь від 12.02.2025р. №1853-Ф-244-В, з якої вбачається, що поштове відправлення Укрпошта Стандарт за №643 було адресоване ОСОБА_7 до відділення: м. Київ, 02147. Окрім того, відправником було вказано невірний номер ОСОБА_7 - НОМЕР_1 , замість правильного номеру: НОМЕР_2 . З огляду на викладене, АТ «УКРПОШТА» надсилала CMC - повідомлення 11.12.24р. та 14.12.24р. про надходження відправлення на невірний номер мобільного телефону, вказаний учасником ОСОБА_6 . Внаслідок таких свідомих протиправних дій ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , не було належним чином повідомлено про скликання загальних зборів учасників. Враховуючи те, що учасник ОСОБА_7 не була повідомлена про дату, місце та час загальних зборів, остання не приймала в них участь, а відтак прийняття рішень загальними зборами відбулось за відсутності учасника ОСОБА_7 та необхідного кворуму. Відповідно до п.12.1 Статуту ТОВ «АЛЬТАІР» загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що мають у сукупності більше як 60% голосів. Окрім того, як встановлено у рішенні Господарського суду м. Києва від 15.06.2022р. у справі №910/19568/21 як вбачається з протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтаір" № 6/1 від 24.11.2021, оскаржуване рішення товариства хоч і було прийнято більш як 50 відсотками загальної кількості голосів учасників Товариства, проте, за присутності лише двох учасників, які в сукупності володіють 57,50% голосів, за необхідних 60%. Таким чином, прийняте 10.01.2025р. рішення загальними зборами ТОВ «Альтаір» є недійсним з моменту його прийняття. Узагальнюючи, з огляду на все вище наведене, потерпіла сторона вважає, що відсутні обґрунтовані підстави для часткового скасування арешту та заборони, оскільки накладений арешт на 42,5% частки у статутному капіталі товариства є причинно-наслідковим зв`язком із необхідністю накладення заборони на вчинення будь-яких реєстраційних дій по ТОВ «АЛЬТАІР», а тим більше, за наявністю протиправних спроб невідомих осіб та/або ОСОБА_8 , ОСОБА_6 прийняти неправомірні рішення та внести їх в Реєстр. З врахуванням наведеного просив відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000490 від 13.04.2023р.

В судове засідання представник третьої особи стосовно майна якої вирішується питання адвокат ОСОБА_3 з`явився, клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, які в ньому викладені.

Прокурор в судове засідання з`явився, проти задоволення клопотання заперечував, вказав, що кримінальне провадження було порушено за заявою ОСОБА_7 , яка є засновником ТОВ «Альтаір», невстановленими особами було підроблено договір щодо продажу нею частки у статутному капіталі товариства. Наразі досудове розслідування триває.

Представник потерпілого в судове засідання з`явився, вказав що два аналогічного змісту клопотання вже розглядалось Солом`янський районним судом м. Києва, одне з них було також подано від імені ОСОБА_6 , винесено ухвали про відмову в задоволенні клопотань. Вказав, що на його думку вжиті заходи є дієвими, ризики наразі не відпали, незаконні дії щодо потерпілої продовжують вчинятись, зокрема проведено незаконно загальні збори учасників товариства, звернув увагу, що в повідомленні, яке направлялось з приводу зборів потерпілій, свідомо було вказано не вірний номер телефону. Крім того, місцезнаходженням товариства є квартира, яка є власністю іншого учасника ОСОБА_8 , яку він здає в оренду. Тож, на його думку за вказаною адресою не могли проводитись збори. Також, зазначив, що ним, як представником потерпілої, подано ще заяву про вчинення кримінального правопорушення. Крім того, в Господарському суді м. Києва оскаржується рішення загальних зборів на яке посилається представник ОСОБА_6 .

Вислухавши учасників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Як вбачається з Ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 24 квітня 2023 року (справа№ 760/8639/23), клопотання сторони кримінального провадження про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000490 від 13.04.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, - задоволено; накладено арешт з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0000490 від 13.04.2023 на корпоративні права, які належать ОСОБА_7 , в розмірі 42,50 % частки учасника Товариства з обмеженою вiдповiдальнiстю «АЛЬТАІР», (ТОВ «АЛЬТАІР»), , що становить 515 100 (п`ятсот п`ятнадцять тисяч сто) гривень 00 коп, шляхом заборони їх відчуження, а також заборонено Державній реєстраційній службі України та іншим особам, уповноваженим на здійснення державної реєстрації вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників ТОВ «АЛЬТАІР» (), зміни в статутні документи товариства, а також вчинення інших будь-яких реєстраційних дій щодо ТОВ «АЛЬТАІР» ().

Згідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000186, потерпілим є ОСОБА_13 , правова кваліфікація - ч. 2 ст. 190 КК України, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: невстановлені особи шляхом зловживання довірою та усупереч статуту товариства заволоділи чужим майном, а саме часткою статутного капіталу ТОВ «Альтаір», що становить 18 348 грн.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0000185, внесеному до ЄРДР 28.07.2022 року, потерпілим є ОСОБА_7 , правова кваліфікація - ч. 3 ст. 358 КК України; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: невстановлені особи за попередньою змовою, всупереч статуту ТОВ «Альтаір» створили документ - протокол загальних зборів учасників від 24.11.2021, який завірили підробленою печаткою та в подальшому використовували для зміни юридичних фактів (зміни директора, відкриття рахунків, переукладання договорів).

Слідчим суддею також досліджено витяг з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Альтаір», відповідно до якого учасниками товариства є ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 .

Як вбачається з Ухвали Господарського суду м. Києва від 11.02.2025 року (справа №910/1587/25), відкрито провадження за позовом про визнання недійсним рішень загальних зборів учасників Товариства, що оформлені протоколом загальних зборів №10/01/25-1 від 10.01.2025.

Слідчим суддею також досліджено в судовому засіданні надані до матеріалів справи учасниками Вимогу про скликання позачергових загальних зборів учасників ТОВ «Альтаір» від 01.11.2024 року, докази її направлення, Повідомлення про скликання загальних зборів учасників ТОВ «Альтаір» від 10.12.2024 року, докази направлення учасниками, Протокол №10/01/25-1 загальних зборів учасників ТОВ «Альтаір» від 10.01.2025 року, Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.03.2025 року (справа №760/5099/25), клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні від 26.02.2025 року, Ухвалу слідчого судді Солом' янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2025 року (справа №760/1537/25), Рішення Господарського суду м. Києва від 15.06.2022 року (справа №910/19568/21), Акт щодо участі учасників ТОВ «Альтаір» у позачергових загальних зборах учасників, що були скликані на 17.12.2024 року, лист АТ «Укрпошта» (Вих. №1853-Ф-244-В від 12.02.2025 року).

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно до п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності з клопотанням про скасування арешту до суду, який його наклав.

Аналогічна позиція щодо застосування положень статті 174 КПК України наведена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 року у справі №569/4374/16-ц та постанові Верховного Суду від 07.03.2018 року у справі №362/392/16-ц.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно зі ст. ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь - яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Також, згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 24.02.2023 року з метою швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, з метою забезпечення можливого заявленого цивільного позову в рамках кримінального провадження, з метою збереження речових доказів та виконання завдань арешту майна в частині пошкодження, знищення, перетворення, відчуження такого майна виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що в подальшому в застосуванні цього заходу кримінального провадження відпала потреба, навпаки, матеріали справи свідчать про доцільність подальшого вжиття відповідних заходів.

Крім того, слідчий суддя дійшов висновку, що з врахуванням обставин кримінального провадження втручання у право власності передбачено законом, переслідує легітимну мету та є пропорційним.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 - 175, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє від імені ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 09 травня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1