УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2025 року

м. Київ

справа № 991/3626/25

провадження № 51-3484 ск 25

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09 травня 2025 року та ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23 травня 2025 року,

встановив:

Як убачається із касаційної скарги та копій судових рішень,ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09 травня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 на вказану ухвалу слідчого судді повернуто на підставі ст. 399 КПК України як неприйнятну, оскільки з неї вбачалося зловживання ним процесуальними правами.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить поновити строк касаційного оскарження, посилаючись на введення в Україні воєнного стану, часті тривоги, обстріли, збої в русі транспорту, відсутність в м. Києві довгий час, а також те, що ухвалу суду апеляційної інстанції він отримав 03 червня 2025 року.

Враховуючи нетривалість пропуску строку касаційного оскарження та причини цього, колегія суддів Верховного Суду вважає за необхідне поновити цей строк.

У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09 травня 2025 року та ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23 травня 2025 року та вирішити його справу по суті.

При цьому посилається на те, що ухвала слідчого судді є незаконною. Водночас рішення судді апеляційного суду про повернення його апеляційної скарги прийнято безпідставно, оскільки цей суд необгрунтовано відмовився розглянути його апеляційну скаргу на вказану ухвалу слідчого судді, чим порушив його права.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши копії судових рішень, обговоривши наведені у скарзі доводи, колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, доданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення у межах касаційної скарги та наданих йому повноважень, у зв`язку із чим Суд не дає оцінку доводам касаційної скарги ОСОБА_4 щодо незаконності ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09 травня 2025 року, яка відповідно до ст. 424 КПК України не є судовим рішенням, яке може бути переглянуте в касаційному порядку.

Що стосується доводів касаційної скарги ОСОБА_4 щодо незаконності ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду про повернення його апеляційної скарги, слід зазначити наступне.

Так, згідно ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

У ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ст. 129 Конституції України зазначено, що прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду (справа №199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19, справа 9901/34/19) констатувала те, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

При цьому статтею 396 КПК України визначено вимоги, яким повинна відповідати апеляційна скарга. Крім того, загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

З долученої копії ухвали апеляційного суду вбачається, що ОСОБА_4 звернувся з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09 травня 2025 року, в якій використав неприпустимі та образливі висловлювання на адресу службових осіб Служби безпеки України та суддів, що встановлено у вказаній ухвалі.

Тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про зловживання ним процесуальними правами і, як наслідок, необхідність повернення апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду мають відповідати вимогам діючого законодавства. У тексті цих документів не допускається використання образливих та лайливих слів, символів, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документу. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства, та можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами.

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства. Використання апелянтом у тексті скарги неприпустимих та образливих висловлювань на адресу суду та судді вказує на таке зловживання.

У кримінальному процесуальному кодексі України повага до честі, гідності та рівності всіх осіб закріплена як одна з фундаментальних засад кримінального провадження.

Відповідно до ст. 11 КПК України, під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

Така позиція узгоджується з усталеною практикою Касаційного кримінального суду Верховного Суду, зокрема, з висновками, викладеними у постанові від 16 січня 2024 року у справі № 991/7073/23; в ухвалах: від 03 квітня 2023 року у справі № 991/111/23; від 30 червня 2025 року у справі № 334/8800/24, від 04 серпня 2025 року у справі № 333/1018/25, від 11 серпня 2025 року у справі № 333/3538/25, від 12 серпня 2025 року у справі № 335/5765/25.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується із висновками апеляційного суду, що апеляційна скарга, що містить образливі висловлювання, є неприйнятною та підлягає поверненню особі, яка її подала.

Ухвала апеляційного суду є законною, обгрунтованою та вмотивованою.

Таким чином, апеляційний суд, повертаючи апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді, діяв відповідно до вимог закону, а тому колегія суддів не вбачає підстав для задоволення його скарги та вважає, що у відкритті провадження за його касаційною скаргою слід відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України, Суд

постановив:

Поновити ОСОБА_4 строк касаційного оскарження ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23 травня 2025 року.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23 травня 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3