Справа № 277/477/25
УХВАЛА

"02" червня 2025 р. селище Ємільчине

Слідчий суддя Ємільчинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі с/з ОСОБА_2 , за участі прокурора не з`явився, начальника СВ ВП №1 не з`явився, розглянувши у селищі Ємільчине клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника ВП - начальника СВ ВП №1 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 16.04.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.246, ч.2 ст.345 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Ємільчинського районного суду надійшло клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника ВП - начальника СВ ВП №1 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , в якому він просивнакласти арешт на об`єкти нерухомого майна підозрюваного ОСОБА_5 , а саме: земельну ділянку з кадастровим номером :07:008:0103, площею 0,15 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за даресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання заступник начальника ВП - начальник СВ ВП №1 посилається на те, що 15.04.2025 року ОСОБА_5 здійснив незаконну порубку чотирьох дерев породи «Ясен» на території 78 кварталу 14 виділу Королівського лісництва Звягельського надлісництва філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» поблизу с. Кам`яногірка Ємільчинської територіальної громади Звягельського району. 15.04.2025 року близько 19 год. на території 78 кварталу 14 виділу Королівського лісництва поблизу с. Кам`яногірка Ємільчинської територіальної громади Звягельського району ОСОБА_6 , якого лісничий вказаного лісництва ОСОБА_7 виявив під час незаконної порізки 4-х дерев породи «Ясен», заподіяв останньому побої.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 , а саме незаконної порубки дерев породи «ясен» у лісі в кількості 4-х одиниць, діаметрами: 45*47 см, 40*38 см, 41*41 см, 46*48 см, навколишньому природному середовищу спричинено екологічної шкоди розміром 36608 грн 49 коп, що згідно з п.1 примітки до ст.246 КК України вважається істотною шкодою.

30.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.246, ч.2 ст.345 КК України.

З метою застосування заходів забезпечення кримінального провадження в ході проведення досудового розслідування встановлено, що в ОСОБА_5 у власності наявне нерухоме майно у вигляді земельної ділянки з кадастровим номером :07:008:0103, площею 0,15 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 28.05.2025 вартість становить 165766,38 грн.

Заступник начальника ВП - начальник СВ ВП №1 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області зазначив, що необхідно накласти арешт у формі тимчасового позбавлення права на відчуження майна, так як існує достатньо підстав вважати, що воно підлягає конфіскації у підозрюваного ОСОБА_5 для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (п.4 ч.2 ст. 170 КПК України).

Відповідно до частини другої статті 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи ч. 2 ст.172 КПК України розгляд клопотання здійснюється без повідомлення підозрюваного.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, підтримав клопотання про арешт майна та просив його задовольнити.

Слідчий у кримінальному провадженні заступник начальника ВП - начальник СВ ВП №1 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_3 подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, просив задовольнити подане клопотання та долучив проект позовної заяви Звягельської окружної прокуратури про стягнення з ОСОБА_5 на користь держави в особі Ємільчинської селищної ради Житомирської області заподіяних кримінальним правопорушенням майнових збитків в розмірі 36608,49 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.04.2025 року було внесено відомості до ЄРДР за №0000072 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про те, що 15.04.2025 ОСОБА_5 здійснив незаконну порубку чотирьох дерев породи «Ясен» на території 78 кварталу 14 виділу Королівського лісництва Звягельського надлісництва філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України» поблизу с. Кам`яногірка Ємільчинської територіальної громади Звягельського району.

23 квітня 2025 року було внесено відомості до ЄРДР за №0000072 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, про те, що 15.04.2025 близько 19 год. на території 78 кварталу 14 виділу Королівського лісництва поблизу с. Кам`яногірка Ємільчинської територіальної громади Звягельського району громадянин ОСОБА_6 , якого лісничий вказаного лісництва ОСОБА_7 виявив під час незаконної порізки 4-х дерев породи «ясен», заподіяв останньому побої.

30.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.246, ч.2 ст.345 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ст. 132 КПК України).

Зокрема п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачений такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно вимог ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті (відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співрозмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Слідчим суддею встановлено, що у власності ОСОБА_5 перебуває земельна ділянка з кадастровим номером :07:008:0103, площею 0,15 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що знаходиться за адресою: Житомирська область, Звягельский район, селище Ємільчине, пров. Хлібний (попередня назва Горького), 16, що підтверджено інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №423226307 від 17.04.2025 (а.с.19).

Відповідно до довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 28.05.2025 вартість вказаної земельної ділянки становить 165766,38 грн (а.с.20).

У поданому клопотанні про арешт майна зазначено, що внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 , а саме незаконної порубки дерев породи «ясен» у лісі в кількості 4-х одиниць, діаметрами: 45*47 см, 40*38 см, 41*41 см, 46*48 см, навколишньому природному середовищу спричинено екологічної шкоди розміром 36608 грн 49 коп, що згідно з п.1 примітки до ст.246 КК України вважається істотною шкодою.

Розмір шкоди слідчий підтверджує відомістю обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, складеної інженером ОЗЛ 2 категорії філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України», та поданим прогнозованим розрахунком розміру заподіяної шкоди внаслідок незаконної порубки дерев породи «Ясен», наданим Державною екологічної інспекцією Поліського округу від 29.04.2025 (а.с.10, 13).

В матеріалах справи відсутній висновок інженерно-екологічної експертизи, за результатами якої було б визначено розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев (екологічні збитки).

Твердження слідчого про те, що арешт на земельну ділянку має бути накладено з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, суддя вважає необґрунтованим, оскільки в клопотанні слідчого зазначено лише про те, що в даному кримінальному провадженні може бути заявлений цивільний позов та долучено 30 травня 2025 року його проект. На час розгляду клопотання про арешт майна цивільний позов не заявлено.

Водночас, відомість обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, складена інженером ОЗЛ 2 категорії філії «Столичний лісовий офіс» ДП «Ліси України», та прогнозований розрахунок розміру заподіяної шкоди внаслідок незаконної порубки дерев породи «Ясен», наданий Державною екологічної інспекцією Поліського округу від 29.04.2025, яким встановлено розмір шкоди в сумі 36608,49 грн, самі по собі не є достатньою підставою для накладення арешту на вказану земельну ділянку, яка перебуває у власності підозрюваного, враховуючи положення п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України щодо співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Таким чином, на даний час цивільний позов в даному кримінальному провадженні не подано, а слідчим не доведено необхідності такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до вимог статті 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимог щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Недоведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання слідчого про арешт майна є передчасним та необґрунтованим.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого у кримінальному провадженні - заступника начальника ВП - начальника СВ ВП №1 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 16.04.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.246, ч.2 ст.345 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1