н/п 1-кс/766/5788/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.07.2025 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000116 від 05.06.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ відділу поліції №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області капітан поліції ОСОБА_5 , звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000116 від 05.06.2025, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

Обґрунтування клопотання.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка Херсонської області Білозерського району с.Чорнобаївка, українка, громадянка України, з повною загальною середньою освітою, неодружена, має на утриманні малолітню дитину 2015 р.н., офіційно не працююча, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судима. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

-першим ризиком, передбаченим п. 1 ст. 177 КПК України є ризик переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Відтак, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні не тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, у зв`язку з чим, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що остання з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

-другим ризиком, передбаченим п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, є ризик незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні ОСОБА_4 будучи повідомленою про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, під загрозою можливого покарання, та враховуючи те, що їй відоме місце проживання свідків може почати впливати на свідків які допитані під час проведення досудового розслідування, з метою примусу останніх змінити покази на свою користь шляхом вмовлять або погроз з метою уникнення покарання від кримінальної відповідальності.

Враховуючи викладене, існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: можливе переховування від органів досудового розслідування або суду, можливий незаконний вплив на свідків, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній в разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, вважає, що застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу домашнього арешту у певний час доби, а саме з 21.00 години по 05:00 годину, строком до 09.09.2025 року, без застосування електронного засобу контролю є достатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Прокурор підтримав подане клопотання, просив його задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана у судовому засіданні не заперечувала проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у час зазначений у клопотанні.

Мотивація суду.

Заслухавши думку учасників розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що У проваджені СВ Відділення поліції №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000116 від 05.06.2025 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, направлений на порушення встановленого правового режиму обігу наркотичних засобів, визначеного ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» в редакції від 31.12.2023 (зі змінами та доповненнями), згідно з яким обіг наркотичних засобів та психотропних речовин, включених до таблиць 1-2, списку №І переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000, на території України заборонено, а саме 04.06.2025 в першій половині дня ( більш точний час досудовим слідством встановлено не було) через телеграм канал здійснила замовлення небезпечної психотропної речовини та в подальшому того ж дня на електричному скутері прибула до території міського сміттєзвалища, котре розташоване за адресою Херсонська область, с. Зеленівка де перебуваючи на території сміттєзвалища за вищевказаною адресою (більш точного місця досудовим розслідуванням невстановлено) придбала шляхом знайдення раніше замовлену небезпечну психотропну речовину обіг якої заборонено PVP (1-феніл-2-піролідин-1-ілпентан-1-он), загальною масою 2,1678г., що відповідно до таблиці №2, затвердженої Наказом МОЗ України №188 від 01.08.2000 наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу» відноситься до великих розмірів, яку в подальшому забрала та незаконно зберігала при собі тримаючи в брюках в які була одягнена, без мети збуту для особистого вживання в подальшому сівши до електричного скутеру відправилася до місця свого мешкання, до моменту його вилучення працівниками поліції в ході огляду місця події, що проводився за адресою: Херсонська область, Херсонський район, с. Чорнобаївка, вул. Набережна неподалік від будинку №8 який мав місце 04.06.2025.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, санкцією якого передбачено покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років.

09.07.2025 у відповідності до ст.ст. 42, 276-278,279 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомлення про кримінальне правопорушення ЄО № 7678 від 04.06.2025; протоколом огляду місця події від 04.06.2025; висновком експерта № СЕ-19/122-25/3325-НЗПРАП від 17.06.2025; висновк експерта №СЕ-19/122-25/3324- НЗПРАП від 16.06.2025; показами свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (понята) в ході допиту встановлено, відомі їй обставини вчиненого кримінального правопорушення; протоколом пред`явдення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_6 від 07.07.2025;показами свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (понята), в ході допиту встановлено, відомі йому обставини вчиненого кримінального правопорушення; протоколом пред`явдення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 від 07.07.2025; показами свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в ході допиту встановлено, відомі йому обставини вчиненого кримінального правопорушення; обґрунтованою підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про вчинення кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч.2 ст.309 КК України, протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_9 міг вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

У клопотанні зазначено ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: що підозрювана може: переховуватися від органу досудового розслідування, впливати на свідків.

Щодо ризиків, зазначених у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 2 ст. 309 КК України передбачена відповідальність у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років.

Отже, відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є нетяжким та передбачає можливість реального позбавлення волі на строк до трьох років, що дає підстави вважати, що підозрювана з метою ухилення від кримінального покарання може переховуватися від органів досудового слідства та суду, тому існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також прокурором у судовому засіданні доведено, що існує ризик, передбачений пунктом 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик незаконного впливу ОСОБА_4 на свідків. При цьому слідчий суддя враховує, що за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на свідків, оскільки не будучи обмеженою у вільному спілкуванні з вказаними особами, ОСОБА_4 може здійснювати на них вплив з метою спонукання їх до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

На переконання слідчого судді наявність підозри та застосовування будь-якого іншого запобіжного заходу вже є стримуючим фактором від вчинення правопорушень і належної процесуальної поведінки особи.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого повинен бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення; в разі визнання підозрюваної винуватою у кримінальному правопорушенні їй може загрожувати покарання у вигляді позбавлення волі на строк трьох років. Також слідчим суддею враховуються: вік та стан здоров`я підозрюваної ОСОБА_4 , яка народилася у 1989 році, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, інвалідність не встановлювалась. Також суддею враховуються міцність соціальних зв`язків підозрюваної в місці її постійного проживання, а саме: ОСОБА_4 має повну загальну середню освіту, не одружена, має на утриманні малолітнього сина 2015 року народження, має постійне місце проживання, за яким характеризується посередньо, офіційне джерело доходу відсутнє, раніше не судима в силу ст. 89 КК України.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира за адресою: АДРЕСА_1 на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_10 та ОСОБА_4 .

Застосування домашнього арешту у певний час доби, а саме з 21.00 години по 05:00 годину, без застосування електронного засобу контролю є достатнім для запобігання ризикам, буде достатньо для забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків.

У клопотанні порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суді чи суду, за кожною вимогою;

2) не відлучатися з території Херсонської області без дозволу слідчого, прокурора та суду.

3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та номеру мобільного телефону.

У зв`язку із доведенням прокурором існування вищезазначених ризиків слідчий суддя вважає обґрунтованою вимогу слідчого щодо покладення саме таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження. Покладення на підозрюваного саме таких обов`язків дає можливість органу досудового розслідування здійснювати контроль за його належною процесуальною поведінкою.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

Згідно ч.7 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

За наведених вище обставин клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.132,176-179, 184, 193-194,196,309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 , залишати житло розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , у певний час доби, а саме з 21.00 години по 05:00 годину, строком до 09.09.2025 року, без застосування електронного засобу контролю, зобов`язавши її прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також наступні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Повідомити підозрювану ОСОБА_4 про те, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії даної ухвали до 09.09.2025 року включно, по закінченню якого дана ухвала припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим, крім випадку його продовження у встановленому законом порядку.

Роз`яснити, що згідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1