Провадження №1-кс/127/8599/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дачне Біляївського району Одеської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, в рамках кримінального провадження №0002894 від 02.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 03.07.2025 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що слідчими четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002894 від 02.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України.

В межах даного кримінального провадження 02.07.2025 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208, ст. 615 КПК України, у зв`язку наявністю обґрунтованих підстав вважати, що останній може втекти з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

ОСОБА_4 03.07.2025 повідомлено про підозру у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України.

На даний час в органу досудового розслідування наявні підстави у застосуванні стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки встановлені ризики, визначені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що застосування менш суворого запобіжного заходу не забезпечить його належну процесуальну поведінку та надасть можливість уникнути підозрюваному кримінальної відповідальності, шляхом переховування від органу досудового розслідування та суду.

Без застосування найсуворішого запобіжного заходу ОСОБА_4 може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вказані ризики підтверджуються такими фактичними обставинами.

Так, ОСОБА_4 є діючим військовослужбовцем Збройних сил України, при цьому підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, який вчинений в умовах воєнного стану, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване правопорушення останній може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни ними показань, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також ОСОБА_4 , може мати необхідні та достатні знання, що стосуються проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях, тактикою проведення слідчих дій, може перешкоджати встановленню істини у провадженні, узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, які є свідками, надавати цим особам поради з врахуванням відомих йому обставин кримінального провадження, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, з метою створення собі алібі щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому правопорушення, тим самим перешкоджаючи кримінальному провадженню.

При цьому, сторона обвинувачення звертає увагу на те, що свідки у цьому кримінальному провадженні в суді ще не допитувались, а тому наявність вказаного ризику є обґрунтованою.

Усвідомивши невідворотність покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк, при цьому, будучи без запобіжного заходу, підозрюваний ОСОБА_4 при застосуванні менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може зникнути та переховуватись від слідчого, прокурора та суду, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, а також може здійснити незаконний вплив на свідків, та може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також те, що запобігти вказаним ризикам неможливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу слідчий, за погодженням з прокурором звернувся до суду з вищевказаним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували, щодо поданого клопотання, просили визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0002894, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з часиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що слідчими четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002894 від 02.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 призваний 08.12.2022 на військову службу за призовом під час мобілізації, відповідно до Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» №69/2022 від 24.02.2022 та згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 №344 від 08.12.2022 призначений на посаду навідника військової частини НОМЕР_1 Збройних Сил України, у військовому звані «солдат».

Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по стройовій частині) №118 від 25.04.2025 молодшого сержанта ОСОБА_4 призначено на посаду інструктора військової частини НОМЕР_2 Збройних Сил України.

Крім того, у даній військовій частині НОМЕР_2 Збройних Сил України, проходив військову службу солдат ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який наказом командира військової частини НОМЕР_2 №172/нст від 16.06.2025, призначений на посаду командира 1 штурмового спеціалізованого відділення 1 штурмового спеціалізованого взводу 1 штурмової спеціалізованої роти штурмового призначення батальйону військової частини НОМЕР_2 .

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» початком проходження військової служби для громадян, прийнятих на військову службу під час мобілізації, є день зарахування до списків особового складу військової частини.

Вимогами ст.ст. 17, 65 Конституції України, визначено, що захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є обов`язком громадян України.

Також, ст.ст. 1, 2 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" визначено, що військовий обов`язок встановлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни.

Відповідно до ст. ст. 9, 11, 13, 16 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, військовослужбовець повинен був знати й утримувати в готовності до застосування закріплене озброєння, додержуватись вимог безпеки, вживати заходів до запобігання травматизму, виконувати обов`язки, які визначаються статутами Збройних Сил України, відповідними посібниками, положеннями та інструкціями, досконало володіти зброєю, неухильно виконувати правила безпеки під час її використання, не допускати протиправних дій самому та утримувати від скоєння таких дій інших військовослужбовців.

Також, згідно ст. 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України солдат (матрос) зобов`язаний, зокрема, досконало володіти зброєю і технікою, тримати їх завжди справними, чистими, готовими до бою, неухильно виконувати правила безпеки під час використання зброї, в роботі з технікою та в інших випадках, а також додержувати правил пожежної безпеки.

Відповідно до ст.ст. 1, 4, 6 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, військова дисципліна зобов`язує кожного військовослужбовця бездоганно та неухильно додержуватися Конституції та законів України, Військової присяги, неухильно виконувати вимоги військових статутів, накази командирів, поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків, застосовувати зброю лише в бойовій обстановці, а в мирний час - у виняткових випадках, відповідно до вимог Статуту внутрішньої служби ЗС України.

Як встановлено у ст. 52 Керівництва по 5,45 мм автомату Калашникова (АК74, АКС74, АК74Н, АКС74Н) та 5,45 мм кулемету Калашникова (РПК74, РПКС74, РПК74Н, РПКС74Н), введеного в дію наказом Командувача Сухопутними військами від 24.06.1975 № 34, автомат знімається з запобіжника тільки перед заряджанням та перед стрільбою.

Згідно зі ст. 111 Статуту гарнізонної та вартової служб Збройних Сил України та додатку № 6 до п. 2.5 Курсу стрільб зі стрілецької зброї і бойових машин (КС СЗ і БМ - 05), введеного у дію наказом начальника Генерального штабу - Головнокомандувача Збройних Сил України № 44 від 01.04.2009, під час зарядження і розрядження ствол зброї має бути направлений вгору (під кутом 45-60 градусів) і в бік від оточуючих жилих приміщень і об`єктів, які охороняються. Забороняється направляти зброю на людей.

Пунктом 52 «Настанови по 5,45 мм автомату Калашникова», затвердженої Головнокомандувачем Сухопутних військ Збройних Сил України у 2004 році, передбачено, що автомат зберігається завжди розрядженим, при цьому магазин від`єднаний, курок спущено, перевідник на запобіжнику. Автомат знімається з запобіжника лише перед заряджанням та перед стрільбою. Автоматник завжди повинен поводитися із автоматом обережно. Військовослужбовець зобов`язаний, зокрема, досконало володіти зброєю і технікою, тримати їх завжди справними, чистими, готовими до бою, неухильно виконувати правила безпеки під час використання зброї, в роботі з технікою та в інших випадках, а також додержувати правил пожежної безпеки.

Разом з тим, молодший сержант ОСОБА_4 , у порушення вимог вищевказаного законодавства, порушуючи військову дисципліну вчинив злочин пов`язаний із порушенням правил поводження зі зброєю, внаслідок чого заподіяв смерть потерпілому солдату ОСОБА_8 за наступних обставин.

Так, молодший сержант ОСОБА_4 у військовій частині НОМЕР_2 , отримав нарізну вогнепальну автоматичну зброю - автомат АКС-74, калібру 5,45 мм, заводський номер № НОМЕР_3 .

У подальшому, молодший сержант ОСОБА_4 , точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено, але не пізніше 17.30 години 02.07.2025, у невстановленому місці, за не встановлених обставин, знайшов бойовий припас - патрон калібру 5,45х39 мм, який самовільно спорядив до магазину ввіреного йому автомату АКС-74 № НОМЕР_3 .

Після цього, молодший сержант ОСОБА_4 , близько 17.30 години 02.07.2025, знаходячись на території військового містечка військової частини НОМЕР_2 , яке знаходиться поблизу АДРЕСА_2 , під час проведенням планових навчань з тактичної підготовки та виконання вправ зі зброєю, не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій, хоча, повинен був і міг їх передбачити завчасно, взявши до рук автомат АКС-74 № НОМЕР_3 , споряджений зазначеним 1 патроном калібру 5,45х39 мм у магазині, зняв із запобіжника вказаний автомат, перемикнувши його в режим стрільби та спрямувавши його в напрямку перебування солдата ОСОБА_8 , після чого здійснив натискання вказівним пальцем правої руки на спусковий гачок означеного автомата, що призвело до незапланованого пострілу з нього.

Внаслідок зазначеного пострілу солдату ОСОБА_8 спричинено тілесні ушкодження у вигляді «наскрізного вогнепального кульового наскрізного поранення грудної клітки з пошкодженням правої легені, органів черевної порожнини», від яких останній помер о 18.17 годині 02.07.2025 у КНП «Гайсинська центральна районна лікарня».

Таким чином молодший сержант ОСОБА_4 допустив порушення правил поводження зі зброєю, а саме: автоматом АКС-74 № НОМЕР_3 , що заподіяло смерть потерпілому солдату ОСОБА_8

02 липня 2025 року о 23:30 год. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішення у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002894 від 02.07.2025; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.07.2025; повідомлення про підозру від 03.07.2025; протоколу допиту підозрюваного; протоколів огляду; протоколів допитів свідків, інших матеріалів кримінального правопорушення та пояснень підозрюваного наданих в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 414 КК України обґрунтована.

У відповідності з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, одружений, раніше не судимий.

На теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до десяти років.

Таким чином, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, суд під час розгляду клопотання дійшов висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, здійснювати незаконний вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Суд також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя враховує, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, а тому дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання та застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених названим Кодексом, а тому слідчий суддя вважає, що, з метою надання права на альтернативний вид запобіжного заходу, ОСОБА_4 необхідно визначити заставу.

Згідно з частиною четвертою статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 частини п`ятої статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вищевикладене, враховуючи обставини вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість покарання та особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави з урахуванням вимог статті 182 КПК України, а саме вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240,00 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 372, 400 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання особи, тобто з 23:30 год. 02.07.2025 року.

Встановити строк дії ухвали суду до 23:30 год. 31.08.2025 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави в сумі 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо ОСОБА_4 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомоїстатті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на ОСОБА_4 визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: