УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.09.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження № 0000790 від 16.06.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 07.07.2025 року в рамках кримінального провадження № 0000790 від 16.06.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України на автомобіль «Mercedes Benz», моделі «Vito 115 CDI» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрації транспортного засобу та ключ від нього.

В обґрунтування вимог клопотання адвокат ОСОБА_3 вказує на те, що вказаний транспортний засіб належить на законних підставах ОСОБА_4 , арешт на нього було накладено необґрунтовано. Власниця транспортного засобу не є підозрюваною в рамках кримінального провадження, арешт її транспортного засобу перешкоджає її професійній діяльності та створює перешкоди у повсякденному житті.

Власниця майна ОСОБА_4 подала до суду заяву, в якій просила подане клопотання задовольнити та розглянути без її участі та без участі її представника.

Прокурор Київської окружної прокуратури ОСОБА_5 подав до суду заяву, в якій просив відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна та розглянути клопотання без його участі.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Приймаючи до уваги заяви учасників процесу, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 07.07.2025 року в рамках кримінального провадження № 0000790 від 16.06.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України було накладено арешт на автомобіль «Mercedes Benz», моделі «Vito 115 CDI» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрації транспортного засобу та ключ від нього з метою збереження речових доказів в рамках кримінального провадження, оскільки вилучений транспортний засіб міг використовуватися, як засіб для вчинення кримінального правопорушення.

Автомобіль «Mercedes Benz», моделі «Vito 115 CDI» з державним номерним знаком НОМЕР_1 відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_4 .

Слідчим суддею при розгляді клопотання встановлено, що до клопотання про скасування арешту майна не долучені докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба, у випадку скасування арешту майна існує ризик можливого знищення речових доказів в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

Прокурор заперечує проти скасування арешту майна, відповідно до чого слідчий суддя вважає, що скасування арешту зашкодить кримінальному провадженню, так як може привести до втрати та знищення речових доказів в рамках кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна не має, а тому подане клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що власниця майна не позбавлена процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими її правова позиція буде підтверджуватися.

Таким чином, керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження № 0000790 від 16.06.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1