печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна тимчасово вилученого майна, у кримінальному провадженні №0002546, -

ВСТАНОВИВ:

19.05.2025 прокурор Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 звернувся з клопотання про арешту майна, яке було вилучено в ході обшуку 14.05.2025.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, дійшов наступного висновку.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання вбачає, що вилучення майна відбулось 14.05.2025, а прокурор з арештом звернувся у відповідності до вхідного штапму суду 19.05.2025, що свідчить про пропущення строку звернення з таким клопотанням.

Як визначено у ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Разом з цим, клопотання про арешт майна не містить обґрунтування щодо строків звернення з клопотанням про арешт майна до суду, чи вважає сторона обвинувачення цей строк пропущеним, якщо так, з яких причин, та що вони є поважними в розумінні положень ст. 117 КПК України. Прокурор не наводить в клопотанні причини, з яких слідчий суддя має дійти висновку про те, чи є підстави для поновлення строку на звернення до суду із вказаним клопотанням про арешт майна та чи вважає він цей строк пропущеним.

Натомість, в ч. 3 ст. 117 КПК України прямо передбачено можливість поновлення процесуального строку саме за клопотанням заінтересованої особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 7, 26,19, 107, 172, 185 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_2 про арешт майна тимчасово вилученого майна, у кримінальному провадженні №0002546,- повернути, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1