Справа №760/8442/22
Провадження №1-кс/760/2713/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001381 від 28 червня 2022 року,

про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину (зі слів), не працює, не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Також просила покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

В обґрунтування клопотання вказала, що слідчим відділом Солом?янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001381 від 28.06.2022, за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_7 вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до вимог п. 6 ч.1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, встановлювати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, особливий режим в?їзду і виїзду, обмежувати свободу пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів.

Відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні введено воєнний стан та оголошено загальну мобілізацію.

Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IХ затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022«Про введення воєнного стану в Україні».

Відповідно до Закону України від 03 березня 2022 року № 2105-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію», місцевим органам виконавчої влади у взаємодії з територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки, за участю органів місцевого самоврядування та із залученням підприємств, установ та організацій усіх форм власності, фізичних осіб - підприємців доручено організувати та забезпечити в установленому порядку здійснення призову військовозобов?язаних, резервістів на військову службу, їх доставки до військових частин та установ Збройних Сил України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв?язку та захисту інформації України, інших військових формувань України.

Наказом Міністерства оборони України №402 від 14.08.2002, затверджено Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України та відповідно додатку №1 до нього визначено розклад хвороб, станів та фізичних вад, що визначають ступінь придатності до військової служби.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням час, в невстановленому досудовим розслідуванням місці, ОСОБА_7 спільно з іншими невстановленими досудовим розсуванням особами виник злочинний умисел, направлений на організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України, за грошову винагороду, розділивши між собою ролі. Згідно відведеної ролі, ОСОБА_7 , використовував можливості свого акаунту в месенджері «What's App» зареєстрованого на номер мобільного телефону НОМЕР_1 , в пошук та підбір військовозобов?язаних осіб України, які бажання нелегально перетнути кордон України до країн Європейського Союзу та республіки Молдова всупереч вимогам п. 6 ч.1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»; Закон України від 03 березня 2022 року № 2105-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію»; Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» та Закон України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на організацію незаконного перетинання осіб через державний кордон України, повідомивши, що вартість даної послуги становить 10 000 доларів США, з яких 4 000 доларів США ОСОБА_7 залишає собі за надані послуги, а решту - 6 000 доларів США передає іншим невстановленим досудовим розслідуванням особам спільно з ОСОБА_5 .

В подальшому ОСОБА_7 , отримавши згоду від останніх, здійснював зустрічі з потенційними клієнтами, перебуваючи на території м. Києва та Солом?янського району м. Києва, після чого переміщує останніх до Чернівецької області, де спільно з ОСОБА_5 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами на їхніх автомобілях безперешкодно переправляє осіб, зокрема, громадян України призовного віку через державний кордон України, поза пунктом пропуску та поза прикордонним контролем ДПС України, через лісисту місцевість.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 , діючи спільно з ОСОБА_5 , 11.07.2022, домовився по телефону про зустріч із громадянином ОСОБА_8 в АДРЕСА_2 , з метою передачі йому частини грошових коштів за сприяння, наданням засобів та усуненням перешкод у незаконному переправленні через державний кордон України.

11.07.2022, приблизно о 12:00 годин, при зустрічі із ОСОБА_9 за адресою: м. Чернівці, вул. Головна, 249, в ході розмови ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_9 про передачу йому частини грошових коштів за наданням засобів та усуненням перешкод у незаконному переправленні через державний кордон України, шляхом передачі йому в руки на території АЗС, за адресою: м. Чернівці, вул. Головна, 249, що ОСОБА_9 і зробив.

В подальшому, ОСОБА_7 підійшов до ОСОБА_5 , та діючи спільно з ОСОБА_5 за адресою: м. Чернівці, вул. Головна, 249, в ході розмови ОСОБА_7 , спільно з ОСОБА_5 повідомили ОСОБА_9 про передачу йому ще частини грошових коштів за наданням засобів, а саме ТЗ марки «Опель» д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_5 , та усуненням перешкод у незаконному переправленні через державний кордон України, шляхом передачі йому в руки на території АЗС, за адресою: м. Чернівці, вул. Головна, 249, що ОСОБА_9 і зробив і далі ОСОБА_7 , діючи спільно з ОСОБА_5 наказали ОСОБА_10 сісти на заднє сидіння ТЗ марки «Опель» д.н.з. НОМЕР_2 та всі троє на вищевказаному Т3 почали рух в бік державного кордону України.

В подальшому ОСОБА_7 та ОСОБА_5 за адресою : м. Чернівці, вул. Головна, 249 були затримані.

Таким чином ОСОБА_5 своїми умисними діями, виразились у організації незаконного переправленні осіб через державний кордон України, сприянні його вчиненню наданням засобів та усуненням перешкод, вчиненому з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 332 КК України.

12.07.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю села Великий Кучурів, Сторожинецького району Чернівецької області, українцю, громадянину України, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, одруженому, непрацюючому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Повідомлена ОСОБА_5 підозра підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими як:

1) протоколом огляду місця події від 11.07.2022;

2) протоколом затримання ОСОБА_5 від 11.07.2022;

3) протоколом затримання ОСОБА_11 від 11.07.2022;

4) проколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 13.07.2022;

5) проколом допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 13.07.2022;

6) проколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12.07.2022;

7) іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об?єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об?єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об?єктивно зв?язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

На даному етапі досудового розслідування є достатні підстави вважати про обгрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні органу досудового розслідування є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Крім того, наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об?єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України.

Орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення нормальної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави, оскільки більш м?які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов?язків, а також не зможуть запобігти спробам:

Переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дев?яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна..

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «лійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду.

Незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

В ході досудового розслідування, свідком ОСОБА_9 надано викривальні показання відносно підозрюваного ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_7 а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності, вона може незаконно впливати на цих свідків.

Окрім цього, на даний час в ході досудового розслідування кримінального провадження, не допитано в якості свідків інших осіб із ряду працівників АЗС щодо обставин кримінального правопорушення і протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Оцінюючи можливість впливу на свідків орган досудового розслідування виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 органом досудового розслідування на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, а також тяжкість покарання, що її загрожує у разі визнання винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Викладені вище обставини вказують на наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави.

Мменш суворі запобіжні заходи, не можуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов?язків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, покликаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник у судовому засіданні не заперечував проти клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Підозрюваний повністю підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вважаю, що клопотання підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 1 статті 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як убачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001381 від 28 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21 квітня 2001 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N182).

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Таким чином під час судового розгляду знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна).

Також на думку слідчого судді існує ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин, оскільки підозрюваний особисто знайомий з деякими свідками та потерпілим у кримінальному провадженні та може погрожувати останнім з метою зміни їх показань в частині фактичних обставин.

А тому слідчий суддя дійшов висновку про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки більш м`який запобіжний захід - особисте зобов`язання не зможе запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, враховуючи відсутність реєстрації місця проживання підозрюваного у м. Києві.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, а також майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає необхідним, відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 52000 грн, оскільки внесення застави в такому розмірі, на думку слідчого судді, повинно достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та забезпечити в подальшому його належну процесуальну поведінку в даному провадженні, а також буде помірним для підозрюваного, зважаючи на розмір отримуваного ним доходу.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України необхідно зобов`язати підозрюваного прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і на в`їзд в Україну.

Керуючись ст.131-132, 176-178, 182, 186, 193-194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, запобіжній захід у вигляді застави.

Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 52000 (п`ятдесят дві тисячі) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на такий депозитний рахунок:

- банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ;

- код банку отримувача(МФО): 820172;

- код отримувача (код ЄДРПОУ): 26268059;

- рахунок отримувача: UA1012089;

- призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….».

Роз`яснити підозрюваному, що не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і на в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 12 вересня 2022 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1