Справа № 703/4289/25

УХВАЛА

04 липня 2025 року м. Сміла
Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Городище Черкаської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, на утриманні дітей не має, працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -
встановила:
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 , 01.07.2025, близько 14 год. 30 хв., перебуваючи на території подвір`я, що за адресою: АДРЕСА_3 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час розпивання спиртних напоїв, маючи умисел на нанесення тілесних ушкоджень, наніс ОСОБА_7 декілька ударів ногою в область живота, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, у вигляді малокровності внутрішніх органів та травми живота, що спричинили смерть ОСОБА_7 .
З урахуванням зібраних доказів 03.07.2025 ОСОБА_5 оголошено та вручено повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, як умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.
У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Городище Черкаського району Черкаської області, українець, громадянка України, з середньою освітою, тимчасово не працюючий, на утриманні неповнолітніх дітей не має, проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- даними протоколу огляду місця події Смілянського міського моргу, що за адресою: вул. Героїв Холодноярців, 82, м. Сміла Черкаської області, від 03.07.2025;
- даними протоколу огляду місця події домоволодіння, що за адресою: АДРЕСА_3 , від 03.07.2025;
- показаннями свідка ОСОБА_8 від 03.07.2025;
- показаннями свідка ОСОБА_9 від 03.07.2025;
- показаннями свідка ОСОБА_10 від 03.07.2025;
- показаннями свідка ОСОБА_11 від 03.07.2025;
- показаннями свідка ОСОБА_12 від 03.07.2025;
- показаннями ОСОБА_13 від 03.05.2025;
- показаннями свідка ОСОБА_14 від 03.07.2025;
- лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 від 03.07.2025.
При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, орган досудового розслідування приходить до висновку, що: наявні докази, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, є вагомими, належними, допустимими та отриманими у встановленому КПК України порядку; у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років; вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяють застосування до нього запобіжного заходу у виді позбавлення волі; у підозрюваного відсутні особи, які перебувають на його утриманні; наявний ризик продовження та повторення протиправної поведінки.
Оцінюючи особу підозрюваного та обставини вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, орган досудового розслідування приходить до переконання в тому, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому є підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Даний ризик підтверджується тим, що у разі визнання винуватим ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому страх та невідворотність в майбутньому покарання за вчинене ним діяння може спонукати останнього, перебуваючи на волі, ухилитися (змінити місце проживання, у т.ч. шляхом виїзду за кордон тощо) від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення покарання; необхідно зазначити, що ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності, у випадку доведення його вини судом, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, шляхом їх переконання та залякування, і схилити їх до зміни даних ними показань чи до дачі неправдивих показань, які б виправдовували останнього; вчинити інше кримінальне правопорушення. Цей ризик обґрунтовується тим, що у підозрюваного ОСОБА_5 відсутні соціальні зв`язки, тому є всі підстави вважати, що він може продовжити займатися злочинною діяльністю та вчиняти інші кримінальні правопорушення;
З урахуванням викладених ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення та суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,строком на 60 діб, але не довше строку проведення досудового розслідування, з його утриманням у ДУ «Черкаський слідчий ізолятор», оскільки більш м`які запобіжні заходи запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного не в силі.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідча ОСОБА_4 клопотання підтримали, з підстав, зазначених у ньому та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 просив не застосовувати до нього найсуворіший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а просив обрати більш м`який запобіжних захід у вигляді домашнього арешту. Окрім цього вказав, що він не заперечує стосовно перебування ним на місці події, яка викладена в клопотанні, однак його дії були пов`язані з метою самозахисту, оскільки йому було нанесено удари радіатором по голові. Також при обрані запобіжного заходу, поросив врахувати, що він працює прасувальником в ПАТ «Укрзалізниця».
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні вказав, що ризики нічим не обґрунтовані та не підтверджені, є лише припущенням сторони обвинувачення, його підзахисний раніше не судимий, до кримінальної відповідальності притягується вперше, працюючий, не має наміру ухилятися від органів досудового розслідування та суду, відтак просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників по справі, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Так, з матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що 01.07.2025, близько 14 год. 30 хв., перебуваючи на території подвір`я, що за адресою: АДРЕСА_3 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час розпивання спиртних напоїв, маючи умисел на нанесення тілесних ушкоджень, наніс ОСОБА_7 декілька ударів ногою в область живота, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, у вигляді малокровності внутрішніх органів та травми живота, що спричинили смерть ОСОБА_7 .
03 липня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
За правовими позиціями Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра» це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Наявність обґрунтованої підозри є обов`язковим елементом застосування запобіжного заходу на стадії досудового розслідування (досудового розгляду кримінальної справи).
Зазначене свідчить про те, що на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку «обґрунтованості підозри» в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.
До клопотання додано копії документів, відомості з яких обґрунтовують підозру ОСОБА_5 а саме: рапорт ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області за підписом ОСОБА_15 про виявлене правопорушення від 01.07.2025; рапорт ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області за підписом ОСОБА_15 про виявлене правопорушення від 03.07.2025; протокол огляду місця події від 03.07.2025 та таблицю зображень до протоколу огляду місця події від 03.07.2025; лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_7 №211 від 03.07.2025; протокол огляду місця події від 03.07.2025; доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України; протоколи допиту свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 03.07.2025; письмові пояснення ОСОБА_5 від 03.07.2025; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 03.07.2025; паспорт ОСОБА_7 та характеризуючи відносно нього дані; паспорт ОСОБА_5 та характеризуючи відносно нього дані.
Відомості, викладені у вказаних письмових доказах у їх сукупності здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити вказане правопорушення передбачене ч. 2 ст. 121 КК України.
Разом з тим, згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Однак, суд враховує, що відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий суддя вважає, що слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання не довели наявність достатніх підстав для застосування відносно підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання слідчого фактично ґрунтується на припущеннях про неможливість застосування іншого виду запобіжного заходу, ніж утримання під вартою, яке не доведене у встановленому порядку й не можуть свідчити про наявність законних підстав (ст.177,178,194 КПК України) для обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
При цьому суд приймає до уваги особу підозрюваного, те що він має постійне місце проживання, роботи, раніше не судимий, а тому суд приходить до висновку, що достатнім буде обрати відносно підозрюваного слід міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 .
Згідно ст.181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Таким чином, аналізуючи викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід задовольнити частково та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 .
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 48, 177,178,182,183,184, 193,194,196,197,202,205 КПК України, слідчий суддя,-
постановила:
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під домашнім арештом встановити тривалістю 2 (два) місяці, тобто по 04 вересня 2025 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у період строку дії запобіжного заходу такі обов`язки:
1) цілодобово не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду за винятком випадків необхідності отримання медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану;
2) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;
3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватись від спілкування зі свідками сторони обвинувачення в даному кримінальному провадженні.
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання до відділу поліції №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області та негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_5 , повідомити про це слідчого та прокурора.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі оскарження - після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали оголошено о 14 год. 00 хв. 07 липня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1