Справа №705/4166/25
1-кс/705/1187/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2025 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань скаргу ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

В С Т А Н О В И В:

Скаржник ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Скарга обґрунтована тим, що ОСОБА_3 08.07.2025 звернувся з заявою в поліцію, в якій зазначав, що 03.07.2025 року, близько 21 години, він вийшов зі свого будинку, щоб набрати води з криниці та побачив, що на городі будинку АДРЕСА_1 навпроти проходу між його будинком і теплицею стоїть в спідній білизні ОСОБА_4 , який проживає в будинку АДРЕСА_2 . Побачивши заявника він почав щось незрозуміле кричати, розмахуючи руками і приспустив труси. Заявник покликав свою дружину, ОСОБА_5 , щоб вона зняла на відео поведінку ОСОБА_6 , однак, останній, помітивши зйомку, сховався за городиною і звідти щось викрикував і свистів. Коли заявник з дружиною пішов до хати, то ОСОБА_4 ще був на городі. Через 10 хвилин заявник з дружиною почув, що хтось кидає камінці по воротах. Заявник вийшов на подвір?я та побачив, що ОСОБА_4 вже одягнений, стоїть навпроти його воріт. Він щось викрикував і кидав камінці по воротах. Заявник покликав свою дружину, щоб вона зняла на відео поведінку ОСОБА_6 , однак, осктанній, помітивши зйомку, сховався за кущі та звідти почав кидати по дружині заявника шматки дерева і гілки. Шматки дерева і гілки були такі, що ними можна було покалічити чи вбити людину. Заявник вважає, що ОСОБА_7 хотів покалічити чи вбити його дружину. Тілесних ушкоджень ніхто не отримав.

На сьогоднішній день зі скаржником ні слідчий, ані інспектор не зустрівся, у зв`язку з чим він просить визнати дії працівників поліції Уманського РУП ГУНП причетних до розгляду його заяви неправомірними та внести відомості про правопорушення в ЄРДР.

Скаржник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав вимоги скарги та просив суд її задовольнити.

Працівник поліції в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Також на адресу суду від Уманського РУП ГУНП надійшли матеріали ЄО № 19601 від 03.07.2025 та ЄО № 20054 від 08.07.2025.

Дослідивши скаргу, додані до неї матеріали та надані матеріали перевірки, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч. 1 ст. 304 КПК України).

Слідчим суддею встановлено, що 03.07.2025 Уманським РУП ГУНП в Черкаській області отримана заява ОСОБА_3 про вчинене, на думку заявника, кримінальне правопорушення, яка зареєстрована під ЄО №19601. 08.07.2025 заявником ОСОБА_3 повторно подана заява, яка зареєстрована Уманським РУП ГУНП в Черкаській області в журналі єдиного обліку під №20054.

Статтею 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться, зокрема відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Спрощена процедура внесення відомостей в ЄРДР, яка передбачена ч. 1 ст. 214 КПК України, не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

У постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КК України підставою для притягнення до кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Статтею 11 КК України встановлено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Отже, аналіз положень ст. 214 КПК України, ст. 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Тому, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність у таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення /час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення/. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Крім того, у своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 (п. 33-36) дійшла висновку, що в межах процедури оскарження бездіяльності слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 у справі № 818/15/18.

Дослідивши зміст долучених матеріалів перевірки, слідчий суддя дійшов висновку, що заяви ОСОБА_3 не містять конкретних обставин, які б могли свідчити, що було вчинено суспільно-небезпечне діяння, що у свою чергу було б підставою для внесення органом досудового розслідування відповідних відомостей до ЄРДР та потребувало б перевірки органом досудового розслідування лише за допомогою засобів кримінального процесу.

Цих обставин також не було встановлено після дослідження в судовому засіданні об`єктивних доказів відеозаписів нагрудних камер працівників поліції, які прибули за викликом заявника на місце події, а також, фото-,відеоматеріалів, наданих заявником до суду.

Отже, враховуючи, що положеннями ч. 5 ст. 214 КПК України встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення відповідного кримінального правопорушення, яких скаржником у заяві наведено не було, а відтак, на переконання слідчого судді, і бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відсутня.

На підставі вище викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що за своїм змістом подані заяви не містять відомостей про вчинення кримінальне правопорушення, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. 303, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1