Справа № 758/8868/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002654, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч.3 ст.201-2, ч.1 ст.263 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0002654, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч.3 ст.201-2, ч.1 ст.263 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом УП в метрополітені Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002654 від 02.12.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. З ст. 2012, ч. 1 ст. 263 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою із ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянином республіки Молдови ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , та іншими невстановленими досудовим слідством особами, не пізніше 14.03.2024, незаконно заволоділи уставними документами Благодійної організації «Благодійний фонд «Центр хєлп груп» (), засновник та керівник якого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , згідно державного реєстру актів цивільного статусу г ромадян помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . У подальшому, вищевказані особи під видом представників зазначеної благодійної організації, незаконно оформляють як гуманітарну допомогу елітні транспортні засоби, завозять їх на територію України, після чого, незаконно, всупереч законодавству України, збувають їх громадянам України за готівкові кошти.

Під час вчинення кримінального правопорушення підозрюваними ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_7 використовувався електронний носій з електронним ключем засновника та керівника Благодійної організації «Благодійний фонд «Центр хелп груп» () ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який згідно державного реєстру актів цивільного статусу громадян помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . За допомогою вказаного ключа подавалася митна декларація на автомобіль, який ввозився на митну територію України як гуманітарна допомога ЗСУ, до електронної системи реєстрації гуманітарної допомоги. Після чого, Львівська митницяі (), яка зареєстрована за адресою: вул. Костюшка Т., буд., 1, м. Львів, Львівська область, на підставі незаконно оформлених митних декларацій проводила митний контроль ввезених транспортних засобів.

Вказівки по виготовленню митних декларацій та їх подачею займалася гр. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

На підтвердження використання електронного ключа саме вказаною особою свідчить:

Допит ОСОБА_11 , яка показала, що автомобіль для потреб військового ОСОБА_12 , вона за вказівкою ОСОБА_13 , оглядала за участю ОСОБА_10 , а також у подальшому після сплати грошових коштів за автомобіль вказана особа їй передала автомобіль, ключі від нього та мигну декларацію.

Відповідно до протоколу НСРД, встановлено, що під час переписки в телеграм каналі, ОСОБА_5 постійно надавала вказівки ОСОБА_14 виготовляти митні декларації на різні транспортні засоби. При цьому повідомляла відомості про транспортний засіб та водія, який буде ввозити автомобіль, а також вказівку щодо використання електронного ключа з метою їх подачі до електронної системи реєстрації гуманітарної допомоги

Відповідно до ггротоколів огляду інформації отриманої в електронному вигляді з ТОВ «Укрнет» та ТОВ «Наш нет», встановлено, що ІР-адреса з якої здійснювався вхід з електронного ключа керівника Благодійної організації «Благодійний фонд «Центр хелгі груп» () ОСОБА_8 , розташована за адресою проживання ОСОБА_10 .

Слідчим відділом 13.06.2025 на підставі ухвали Подільського PC м. Киева №758/8394/25 від 09.06.2025 проведено обшук за місцем проживання гр. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено речі ОСОБА_10 : мобільний телефон марки «Galaxy S10+», imai: НОМЕР_1 , в якому знаходиться сімкартка оператора стільникового зв`язку «Лайф» з № НОМЕР_2 ; ноутбук марки MacBookPro с/н W8937Q1E66D.

Надалі, 13.06.2025, слідчим вищевказані речі та документи визнані речовими доказами.

За таких обставин, прокурор просить накласти арешт на вказане майно, з метою збереження речових доказів.

Прокурор в судовому просив задовольнити клопотання з підстав, викладених у ньому.

Представник влансика майна щодо накладення арешту на вилучене майно категорично заперечила, вказала, що під час обшуку ОСОБА_10 добровільно надавала доступ до мобільного телефону, а ноут бук взагалі непрацюючий, тому отримати будь-яку інформацію з нього неможливо.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

За вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

Згідно з ч. 10, ч. 11 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002654, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч.3 ст.201-2, ч.1 ст.263 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

13.06.2025 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Киева №758/8394/25 від 09.06.2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено речі ОСОБА_10 : мобільний телефон марки «Galaxy S10+», imai: НОМЕР_1 , в якому знаходиться сімкартка оператора стільникового зв`язку «Лайф» з № НОМЕР_2 ; ноутбук марки MacBookPro с/н W8937Q1E66D.

13.06.2025 слідчим СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_15 вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що такі речі та документи можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено, а тому, на підставі викладеного вище, слідчий суддя дійшов висновку щодо необхідності задоволення клопотання.

Керуючись ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002654, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч.3 ст.201-2, ч.1 ст.263 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку 13.06.2025 за адресою АДРЕСА_1 , та яке належить ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , а саме на :

мобільний телефон марки «Galaxy S10+», imai: НОМЕР_1 , в якому знаходиться сімкаргка оператора стільникового зв`язку «Лайф» номер НОМЕР_2 ;

ноутбук марки MacBookPro с/н W8937Q1E66D.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1