УХВАЛА

25 червня 2025 року

м. Київ

справа № 761/19457/22

провадження № 51-304ск23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , на вирок Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 26 грудня 2024 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 04 березня 2025 року, а також клопотання про поновлення строку касаційного оскарження,

встановив:

Не погоджуючись із зазначеними вище судовими рішеннями, захисник після закінчення строку касаційного оскарження подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій порушив питання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Поважність причин пропуску цього строку скаржник обґрунтовує тим, що 04 березня 2025 року Дніпровський апеляційний суд проголосив вступну та резолютивну частину оскаржуваної ухвали, проте її повний текст суд надіслав електронною поштою лише 10 березня цього ж року. Зазначені обставини, за твердженням скаржника, створили об`єктивні перешкоди своєчасній підготовці касаційної скарги.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Воно надає особі, яка має право на касаційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати касаційну скаргу, визначитися зі своїми аргументами та їх обґрунтуванням.

Так, Дніпровський апеляційний суд проголосив оскаржувану захисником ОСОБА_5 ухвалу 04 березня 2025 року, тому останнім днем подання касаційної скарги до Суду для захисника було 05 червня 2025 року (четвер). Проте ОСОБА_5 подав цю касаційну скаргу через Електронний Суд лише 10 червня 2025 року, тобто поза межами строку на касаційне оскарження.

Частиною 1 ст. 117 КПК визначено, зокрема, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Наведені скаржником обґрунтування про необхідність поновлення строку на касаційне оскарження колегія суддів Верховного Суду не визнає поважними з огляду на таке.

Суд касаційної інстанції виходить із того, що встановлений процесуальним законом строк три місяці для подання касаційної скарги є досить тривалим і достатнім для реалізації права на касаційне оскарження судових рішень. Водночас особа, яка бажає подати касаційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Крім того, колегія суддів додатково вважає за необхідне зазначити, що приписи ст. 116 КПК визначають обов`язок щодо вчинення процесуальних дій у встановлені цим Кодексом строки. Указаними положеннями КПК чітко обумовлений характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників провадження проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію таким чином, щоб не допускати зволікання, зокрема й щодо подання касаційної скарги з дотриманням встановленого строку.

Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. За сталою практикою Верховного Суду під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами (наприклад, див. ухвали Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду від 28 лютого 2023 року в справі № 202/6270/18 та від 24 червня 2024 року в справі № 441/1259/22).

Проте клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку касаційного оскарження не містить обґрунтованих підстав для поновлення цього строку.

Насамперед колегія суддів зауважує, що згідно з положеннями ч. 2 ст. 426 КПК строк на касаційне оскарження для захисника обраховується з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції і цей строк для ОСОБА_5 жодним чином не пов`язаний з направленням та отриманням повного тексту копії оскаржуваного судового рішення.

Суд касаційної інстанції погоджується з доводами касатора про те, що необізнаність з мотивами оскаржуваного судового рішення може бути перешкодою для своєчасного подання касаційної скарги. За наявності відповідних обґрунтувань така обставина може бути визнана судом поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження. Однак клопотання захисника не містить жодних обґрунтувань щодо наявності об`єктивних обставин, які перешкодили йому в межах строку касаційного оскарження подати касаційну скаргу, з огляду на те, що копію ухвали апеляційного суду захисник отримав через 6 днів після її проголошення, а саме 10 березня 2025 року, тобто більш ніж за два місяці до закінчення строку касаційного оскарження.

З огляду на викладене вище Верховний Суд дійшов висновку, що зазначені захисником обґрунтування щодо поновлення строку не підтверджують наявності поважних причин пропуску строку касаційного оскарження судових рішень, тому клопотання про поновлення цього строку необхідно залишити без задоволення.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку на касаційне оскарження, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

Отже, згідно із зазначеними приписами КПК, касаційну скаргу необхідно повернути, оскільки захисник ОСОБА_5 подав її після закінчення строку касаційного оскарження, а підстав для поновлення пропущеного строку немає.

Керуючись п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про поновлення строку касаційного оскарження судових рішень стосовно ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Повернути захиснику ОСОБА_5 касаційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3