УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року

м. Київ

справа № 502/1073/23

провадження № 51-4447ск24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року та ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Зміст судових рішень

За вироком Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року ОСОБА_6 визнано винуватим і засуджено за ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України (далі ? КК) з застосуванням ст. 69 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років, ОСОБА_5 засуджено за ч. 2 ст. 121 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 8 років.

Вирішено питання щодо речових доказів і процесуальних витрат у провадженні.

Як установив суд, 27 грудня 2022 року приблизно о 19:30, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_5 , діючи в групі осіб без попередньої змови, спільно з ОСОБА_6 , знаходячись в приміщенні кімнати житлового будинку АДРЕСА_1 , де фактично проживав ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин із останнім, діючи умисно, з метою спричинення тілесних ушкоджень, нанесли ОСОБА_7 не менше чотирьох ударів дерев`яним держаком сапи та численні удари руками і ногами в ділянку тулуба, голови, верхніх та нижніх кінцівок, а також, не менше двох разів стрибнули на тулуб ОСОБА_7 , чим спричинили останньому тілесні ушкодження, які при оцінці в комплексі мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя та які 28 грудня 2022 року спричинили смерть ОСОБА_7 .

Умисні дії ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , кожного окремо, перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку із спричиненням ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, від яких настала смерть останнього.

Дії як ОСОБА_6 так і ОСОБА_5 судом кваліфіковані за ч. 2 ст. 121 КК, як умисне тяжке ушкодження, тобто тяжке умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, вчинене групою осіб, що спричинило смерть потерпілого.

Миколаївський апеляційний суд ухвалою від 10 квітня 2025 року вирок залишив без змін.

Вимоги та узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

У касаційній скарзі прокурор вказує про те, що судові рішення підлягають скасуванню у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Зазначає, що суддя місцевого, перебуваючи у нарадчій кімнаті розглядав інші справи, приймав по ним рішення, чим порушив таємницю наради суддів.

Мотиви Суду

Перевіривши касаційну скаргу та додану до неї копію судового рішення, Верховний Суд дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити на таких підставах.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 428 Кримінального процесуального кодексу України

(далі - КПК) суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Згідно з ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу (ч. 1 ст. 433 КПК).

Як регламентовано ст. 438 КПК, підставами для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції є істотне порушення кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.

Зі змісту ст. 370 КПК, якою визначено вимоги щодо законності, обґрунтованості та вмотивованості судового рішення, убачається, що законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до вимог ст. 94 цього Кодексу; вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Висновки суду щодо фактичних обставин вчинення засудженими кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК, та кваліфікація їх дій у касаційній скарзі прокурором не оспорюються та не заперечуються.

Зі змісту скарги вбачається, що прокурор, посилаючись на постанову Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 листопада 2019 року (справа № 128/2455/15-к, провадження № 51-7241кмо18), зазначає лише про порушення місцевим судом таємниці наради суддів, хоча робить численні посилання на порушення нарадчої кімнати.

Як вбачається з зазначеної постанови, питання порушення таємниці наради суддів було предметом перевірки Об`єднаної палати, яка вказала на те, що з урахуванням положень ст. 367 КПК, вчинення процесуальних дій та ухвалення суддями (суддею) під час перебування в нарадчій кімнаті по кримінальному провадженні судових рішень по інших справах, слід вважати порушенням таємниці наради суддів, яке на підставі ч. 1 ст. 412 КПК може бути визнано істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, у разі коли воно за своїм характером та з огляду на обставини конкретної справи перешкодило або могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, тобто в тих випадках, коли вказане порушення обґрунтовано ставить під сумнів незалежність і неупередженість суддів (судді) при обговоренні та ухваленні відповідного судового рішення.

В касаційній скарзі прокурор, перераховуючи справи, які згідно його даних з 02 по 05 серпня 2024 року були розглянуті суддею ОСОБА_8 , не наводить обставин, які перешкодили або могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення і ставлять під сумнів незалежністьй неупередженість судді при обговоренні та ухваленні вироку.

У зв`язку з цим та виходячи із змісту касаційної скарги і судових рішень підстав для задоволення касаційної скарги не вбачається, а тому Верховний Суд вважає за необхідне відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК відмовити у відкритті касаційного провадження.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою прокурора ОСОБА_4 на вирок Кілійського районного суду Одеської області від 05 серпня 2024 року та ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 10 квітня 2025 року щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3