Провадження № 1-кс/202/4482/2025
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
У Х В А Л А

12 червня 2025 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпра ОСОБА_5 від розгляду скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЛ ІНДАСТ» на бездіяльністю слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000392 від 26.04.2024, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпра ОСОБА_5 перебуває скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЛ ІНДАСТ», подана адвокатом ОСОБА_3 , на бездіяльністю слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000392 від 26.04.2024.

Представником «ЕЛ ІНДАСТ» - адвокатом ОСОБА_4 подана заява про відвід слідчого судді ОСОБА_5 .

Заява про відвід слідчого судді обґрунтована тим, що суддя ОСОБА_5 розглядала клопотання слідчого про обшук. Під час обшуку було вилучено майно ТОВ «ЕЛ ІНДАСТ». Також слідчим суддею розглядалося клопотання про повернення майна іншому товариству - ТОВ «ВЕЙП МАРКЕТ».

Через це в них склалося враження щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_5 .

На думку адвоката, слідчий суддя ігнорує вимоги КПК України.

Так, під час розгляду клопотання про арешт майна, а саме грошових коштів, належних ОСОБА_6 , слідчий суддя не прийняла доводи сторони захисту про законність походження цих коштів.

У подальшому рішення слідчого судді про накладення арешту було скасовано апеляційним судом. Але грошові кошти в повному обсязі досі не повернуті.

Крім того, під час розгляду скарги представника ТОВ «ВЕЙП МАРКЕТ» слідчий суддя не з`ясувала усіх обставин щодо вилучення під час обшуку майна, самоусунувшись від здійснення судового контролю, прийнявши рішення про відмову в задоволенні скарги, яке вони вважають незаконним.

На їх думку, слідчий суддя надає перевагу органу досудового розслідування, задовольняючи клопотання лише сторони обвинувачення.

Зазначені обставини викликають сумніви в неупередженості та безсторонності слідчого судді.

За цих підстав, посилаючись на Бангалорські принципи поведінки суддів, Кодекс суддівської етики, а також практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення у справі «Фельдман проти України», «Фей проти Австрії», «Де Куббер проти Бельгії» тощо, просить відвести слідчого суддю ОСОБА_5 від розгляду скарги на бездіяльність слідчого.

В судовому засіданні представники ТОВ «ЕЛ ІНДАСТ» адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_3 заявлений відвід підтримали та наполягали на відведенні слідчого судді.

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області, яким здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, повідомлявся про розгляд заяви, в судове засідання не з`явився.

При вирішенні заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 суд виходить із того, що підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 75, 76 КПК України.

Так, відповідно до частини першої статті 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того, статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Відповідно до частин 1-4 статті 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відповідно до частини 1 статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Слідчим суддею враховується, що в даному випадку відвід слідчому судді ОСОБА_5 заявлений із підстав, передбачених пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України, а саме наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У рішенні ЄСПЛ у справі Де Куббера (DeCubber) від 26 жовтня 1984 року зауважено, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу.

В рішенні від 15 липня 2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimatereason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або, що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Проте, аналізуючи обставини, які наведені у заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_5 , суд вважає, що така заява зводиться до незгоди із процесуальними рішеннями судді в інших справах.

У заяві не наведені жодні обставини, які б могли ставити під сумнів безсторонність та неупередженість слідчого судді ОСОБА_5 під час розгляду скарги «ЕЛ ІНДАСТ» на бездіяльністю слідчого, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна.

Так, заява про відвід обґрунтовується розглядом слідчим суддею в тому ж самому кримінальному провадженні клопотань органу досудового розслідування та скарги іншого учасника і незгодою з ухваленими слідчим суддею процесуальними рішеннями в інших справах.

Разом із тим незгода учасника кримінального провадження з тими чи іншими процесуальними рішеннями та діями суду, в даному випадку - слідчого судді, або скасування прийнятого ним рішення судовим вищої інстанції, за винятком прямо визначених законом випадків, не може бути підставою для його відводу.

Тим більше, що адвокатом в його заяві не було наведено будь-яких обставин, які б могли свідчити про упередженість чи небезсторонність слідчого судді ОСОБА_5 саме під час розгляду скарги, від розгляду якої він просить її відвести.

При цьому розгляд слідчим суддею інших скарг і клопотань у межах того самого провадження не виключає його участь у судовому розгляді скарги.

Слід також відзначити, що, коли стверджується про упередженість судді, то значення має не наявність фактичного упередження у судді, а те, чи виникла б у розумної та поінформованої особи підозра про існування такого упередження, у зв`язку з чим адвокат у своїй заяві слушно послався на практику ЄСПЛ.

Водночас суд наголошує, що обґрунтовані підозри щодо упередженості судді мають стосуватися саме судової справи, в якій такий відвід заявлений. А в даному ж випадку адвокат обґрунтував заяву про відвід судді рішеннями судді в інших справах з інших питань (надання дозволу на проведення обшуку, накладення арешту на майно, відмовою в задоволенні іншої скарги).

Отже, оцінюючи аргументи, викладені у заяві про відвід, суд вважає, що підстави для відводу слідчого судді не доведені.

Враховуючи вищенаведене, в задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЛ ІНДАСТ» - адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 75-76, 80-81, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕЛ ІНДАСТ» - адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду скарги (судова справа № 202/14034/24, провадження № 1-кс/202/4153/2025) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7