Справа № 645/3335/25
Провадження № 1-кс/645/668/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000753 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

23 травня 2025 року до суду надійшло прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № № 0000753 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, а саме: мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 , власником якого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає разом з мамою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 (моб.тел. НОМЕР_3 ) за адресою: АДРЕСА_1 . Прокурор просив у разі накладення арешту на мобільний телефон мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 , передати їх на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 , попередивши останню про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та про необхідність збереження арештованого майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 22.05.2025 року до ЧЧ ВП 2 ХРУП 2 ГУНП в Харківській області, надійшла заява від гр. ОСОБА_5 , про те, що її донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявила крадіжку мобільного телефону, а саме Iphone 13, рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 , чим спричинили матеріальну шкоду. (ІТС ІПНП 10122 ВІД 22.05.2025).

22.05.2025 СВ ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000753 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, розпочато досудове розслідування.

Заявниця ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 надала пояснення, в якому вказала, що її донька ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . 22.05.2025 року перебувала у дворі будинку 24/17 по вул. Бригади Хартія, м. Харків, разом зі своїм другом ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 . В цей час до ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підійшла незнайома останнім особа, яка представилась як ОСОБА_9 та почала бесіду. Через деякий час до них підійшов незнайомий чоловік, який представився як ОСОБА_10 , та між ним та ОСОБА_7 і ОСОБА_11 деякий час тривала бесіда. В цей час мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 лежав на лавочці поряд зі ОСОБА_9 . В подальшому ОСОБА_9 пішла у невідомому напрямку, а через деякий час ОСОБА_12 пішов за нею. Підійшовши до лавочки, де перебували особисті речі ОСОБА_4 та ОСОБА_6 останні помітили, що рюкзак ОСОБА_6 відкритий, а також відсутність мобільного телефону ОСОБА_4 Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 .

В наступному, ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_4 , який працює в приймальному відділенні металолому за адресою: м. Харків, вул. Бригади Хартія, 30 надав пояснення, в якому вказав, що напередодні йому зателефонував його товариш на ім`я ОСОБА_14 , та повідомив, що відбулась крадіжка мобільного телефону марки Iphone 13 рожевого кольору його сусідів та попрохав повідомити, якщо йому принесуть даний мобільний телефон. Так, через деякий час до ОСОБА_13 прийшла жінка на ім`я ОСОБА_9 та принесла йому на продаж мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору, тому ОСОБА_13 зрозумів, що мобільний телефон крадений, про що повідомив ОСОБА_14 . Через деякий час до ОСОБА_13 прийшла заявниця ОСОБА_5 та упізнала мобільний телефон, після чого викликала поліцію.

Так, 22.05.2025 року ОСОБА_13 добровільно видав вищезазначені мобільні телефони співробітникам поліції.

Таким чином, встановлено, що виданий ОСОБА_13 мобільний телефон є саме тим телефоном, який був викрадений 22.05.2025 у дворі будинку АДРЕСА_2 при вищевказаних обставинах.

Постановою слідчого від 23 травня 2025 мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 визнаний речовим доказоми у кримінальному провадженні.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000753 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

22.05.2025 року ОСОБА_13 добровільно видав мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 співробітникам поліції.

Клопотання прокурора надійшло до канцелярії суду 23.05.2025 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурором не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_15 від 23.05.2025 року, мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 , визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000753 від 22.05.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ, добровільно виданий гр. ОСОБА_13 , а саме: мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 , власником якого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає разом з мамою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 (моб.тел. НОМЕР_3 ) за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони розпорядження, користування та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Речові докази- мобільний телефон Iphone 13 рожевого кольору IMEI-1 НОМЕР_1 , IMEI-2 НОМЕР_2 після проведення всіх необхідних слідчий дій передати на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 , попередивши останню про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та про необхідність збереження арештованого майна.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 23.05.2025 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1