Номер провадження: 11-сс/813/718/25
Справа № 509/6916/24 1-кс/509/984/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі:

підозрюваного ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

прокурора ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву підозрюваного ОСОБА_6 про відвід колегії суддів від розгляду апеляційної скарги підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 03 грудня 2024 року про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000047, внесеного до ЄРДР 07 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 396-2 КК України,-

установив:

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Одеського апеляційного суду, апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 03 грудня 2024 року про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000047, внесеного до ЄРДР 07 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 396-2 КК України, зареєстровано в автоматизованій системі документообігу суду 25 березня 2025 року. Судовій справі присвоєно № 509/6916/24 (провадження № 11-сс/813/718/25) та здійснено її автоматизований розподіл, за результатами якого справу передано колегії суддів: ОСОБА_2 (головуючий суддя), ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (а.с.44 т.1).

У судовому засіданні ОСОБА_6 заявив відвід колегії суддів від розгляду вказаної апеляційної скарги, який обґрунтований незаконним складом суду, що, на його думку, виключає можливість розгляду зазначеної вище апеляційної скарги визначеною колегією суддів ( п.5 ч.1 ст. 75 КК України).

Вислухавши учасників судового засідання, обговоривши доводи заяви про відвід, колегія суддів дійшла такого висновку.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 55 Закону України «Про забезпечення права на справедливий суд» суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

Перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, наводиться у статті 75 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у разі порушення встановленого ч.3 ст.35 КПК України порядку визначення судді для розгляду справи.

Частиною 3 статті 35 КПК України передбачено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

На виконання вимог п.п. 3.1 та 3.2 Рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 щодо внесення змін до Рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17, до підключення до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковим для його роботи в судах, застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду (надалі - Положенням про АСДС), в редакції, затвердженій Рішенням Ради суддів України від 15 вересня 2016 року, та Засади використання автоматизованої системи документообігу суду (далі також - Засади), затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду; повністю зберігаються повноваження зборів суддів щодо здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, в тому числі в частині затвердження засад використання автоматизованої системи документообігу суду.

Пунктом 1.4.9 Положення про АСДС передбачено, що збори суддів відповідного суду мають повноваження, визначені Положенням про АСДС, щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду цих питань рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду.

На підставі вказаного, збори суддів Одеського апеляційного суду своїм рішенням від 28.12.2018 року (зі змінами) затвердили Тимчасові засади використання автоматизованої системи документообігу суду в Одеському апеляційному суді (далі-Засади).

Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ (п. 2.3.2 Положення).

Пунктом 2.3.13 Положення про АСДС визначено, що Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, зокрема, стосовно суддів, щодо яких за рішенням зборів суддів запроваджується (змінюється) спеціалізація з розгляду конкретних категорій справ.

Так, в Одеському апеляційному суді у складі судової палати з розгляду кримінальних справ, працюють наступні судді: ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_4 .

Відповідно до п. 8.1 Засад до складу судових палат входять постійно діючі колегії, персональний склад яких визначається зборами суддів суду додаток №6 та 7 до Засад.

Згідно із п. 3.15. Засад раніше визначеному в судовій справі судді доповідачу передаються, зокрема апеляційні скарги на ухвали слідчих суддів, які надійшли у межах одного кримінального провадження. У разі відсутності судді-доповідача з підстав, передбачених п.3.9 Засад, у провадженні якого перебуває/перебувала судова справа, та надходження в цей період нової апеляційної скарги на іншу ухвалу слідчого судді в межах одного кримінального провадження, розгляд якої має скорочені терміни в порядку КПК України (за індексом «11-сс»), така апеляційна скарга передається для здійснення автоматизованого розподілу. У подальшому у разі надходження наступних апеляційних скарг вони передаються судді-доповідачу, який був визначений АСДС вперше, а у разі його відсутності у хронологічному порядку наступному судді-доповідачу присутньому на робочому місці.

Із відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що раніше суддями Одеського апеляційного суду вже вирішувалися апеляційні скарги у межах кримінального провадження № 0000047, внесеного до ЄРДР 07 листопада 2024 року, та першим складом суду у межах вказаного кримінального провадження є ОСОБА_9 (суддя-доповідач, головуючий по справі), ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

При вивчені звіту про автоматизований розподіл судової справи № 509/6916/24 (провадження № 11-сс/813/718/25) встановлено, що двоє із п`яти суддів відповідної спеціалізації ОСОБА_9 та ОСОБА_10 виключені з розподілу вказаної апеляційної скарги у зв`язку з перебуванням у відпустці.

Тобто, апеляційна скарга підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 03 грудня 2024 року, була розподілена автоматизованою системою документообігу відповідно до положень кримінального процесуального законодавства, Положення про АСДС та Засад, шляхом визначення колегії суддів за випадковим числом, та у такий спосіб була визначена колегія суддів: ОСОБА_2 (суддя-доповідач, головуючий по справі), ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Отже, посилання апелянта на порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення колегії суддів для розгляду справи, як на підставу відводу, є необґрунтованими та безпідставними.

Щодо виключення під час автоматизованого розподілу судді ОСОБА_11 , який є суддею судової палати з розгляду цивільних справ, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 статті 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ. Отже, запровадження спеціалізації в суді не є обов`язковим.

Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 вирішено роз`яснити, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про АСДС установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Як зазначалось раніше в Одеському апеляційному суді запроваджено спеціалізацію (цивільна та кримінальна).

Відповідно до положень пункту 8.4 Засад у разі неможливості АСДС визначити склад колегії суддів по кримінальній справі (кримінальному провадженню) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність необхідної кількості суддів, головуючий суддя у справі обирається за допомогою АСДС з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, члени колегії обираються за такою послідовністю: першочергово за рахунок суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та виключно після цього за рахунок суддів судової палати з розгляду цивільних справ, перелік яких визначається рішенням зборів суддів за персональною згодою судді.

Відтак, з метою забезпечення здійснення правосуддя та розгляду апеляційних скарг рішенням зборів суддів Одеського апеляційного суду від 14 серпня 2024 року було вирішено включити суддю ОСОБА_11 до основного складу постійно діючої колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ у якості судді-учасника колегії та сформовано за його участі основний склад постійно діючої колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (Додатоком №7 до Засад), що не дає можливості сформувати колегію суддів з визначенням останнього головуючим суддею (судді-доповідача) по кримінальній справі (кримінальному провадженню).

Щодо дати реєстрації та розподілу справи.

Інструкція з діловодства у місцевих та апеляційних судах України (далі Інструкція), регламентує порядок роботи з документами з моменту їх надходження чи створення до знищення в установленому порядку або передачі до державної архівної установи.

Так, канцелярія щоденно протягом робочого часу суду забезпечує прийняття та реєстрацію документів, що подаються до відповідного суду в паперовій формі, а також в електронній формі, якщо вони надійшли в порядку, визначеному процесуальним законодавством, Положенням про порядок функціонування окремих підсистем ЄСІТС (п.1 розділ ІІ Інструкції).

Судові справи, а також інші документи і матеріали, що стосуються розгляду судових справ у суді, приймає та реєструє в АСДС канцелярія відповідно до Положення про АСДС ЄСІТС (п.11 розділ ІІ Інструкції).

Відповідно до абзацу 1 п. 2.2.1 Положення про АСДС вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами автоматизованої системи, яким надано доступ до автоматизованої системи відповідно до їх функціональних обов`язків, і реєструється в автоматизованій системі в день її надходження.

Усі зареєстровані справи та матеріали, які підлягають розгляду суддями, щоденно розподіляються, у разі їх наявності, за допомогою АСДС шляхом пакетного автоматизованого розподілу о 12:30, та з 16.00 до 17:30, при скороченому робочому дні перед святом за годину до кінця робочого дня ( п. 3.1 Засад)

Справи і матеріали, які мають скорочені терміни розгляду, у разі їх наявності, розподіляються шляхом пакетного автоматизованого розподілу о 11:00, 12:30, 15:00, 16:00, після 16:00 справи і матеріали розподіляються одразу після їх реєстрації. (абзаці 1 п. 3.2. Засад).

З урахуванням того, що апеляційна скарга підозрюваного ОСОБА_6 була подана до канцелярії Одеського апеляційного суду 24 березня 2025 року о 16 годині 45 хвилин, та створена реєстраційна картка вхідного документа за вхідним № 8274/25-Вх від 24 березня 2025 року о 16 годин 54 хвилин, тобто на виконання вимог п. 2.2.1 Положення, відповідальним працівником апарату суду створена реєстраційна картка вхідного документу на зазначену вище апеляційну скаргу у день її надходження (а.с.28 т.1).

У свою чергу, реєстрація та облік судових справ (матеріалів кримінального провадження) у суді здійснюються в АСДС в обліково-статистичних (інформаційних) картках (п.17 розділ ІІ Інструкції).

Пунктом 2.3.1. Положення визначено, що розподіл судових справи здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

У разі неможливості до кінця робочого дня здійснити реєстрацію та автоматизований розподіл усіх справ та матеріалів (апеляційних скарг, що подаються безпосередньо до суду), що надійшли, крім випадків, передбачених п.2.2 Засад, начальник відділу діловодства та обліку звернень громадян або особа, яка виконує його обов`язки, складає відповідну довідку та доповідає про ситуацію, яка виникла керівнику апарату суду (абзаці 2 п. 3.2. Засад).

Так, відповідно до довідки начальника відділу діловодства та обліку звернень громадян Одеського апеляційного суду від 24 березня 2025 року, через підвищене навантаження виникла неможливість до завершення робочого дня здійснити реєстрацію обліково-статистичних карток та автоматизований розподіл усіх справ, які надійшли до суду 24 березня 2025 року, зокрема, апеляційної скарги за вхідним № 8274/25-Вх.

З урахуванням наведеного, обліково-статистичну картку на кримінальне провадження з перегляду ухвал слідчих суддів апеляційної інстанції (11-сс) на вказану апеляційну скаргу було створено 25 березня 2025 року о 11 годині 02 хвилин, тобто на наступний день робочий день, у відповідності до вимог п. 1 Розділу ІІ Інструкції, та на виконання абзацу четвертого п. 2.3.20. та п. 2.4.1. Положення, зазначена апеляційна скарга переміщена та передана головуючому судді.

Апеляційний суд зазначає, що відповідно до статті 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Згідно положень Кодексу суддівської етики, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Неупередженість є необхідною умовою належного виконання суддею своїх обов`язків, яка виявляється у змісті судових рішень та під час судового процесу і суддя має дбати про те, щоб його поведінка сприяла збереженню і поглибленню переконання суспільства у неупередженості судді при здійсненні ним своїх професійних обов`язків.

Пунктом 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів (схвалені резолюцією 2006/23 від 27 липня 2006 року) визначено, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості.

Відповідно до статті 8 Загальної Декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй Конституцією або законом.

Частиною 1 статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Згідно пункту 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Європи «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів» - незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів.

Так, при винесенні судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що можуть впливати на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватись довірою не тільки з боку сторін в конкретному розгляді, але й з боку суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Сутністю норм КПК України, покликаних врегулювати порядок та підстави відводу та самовідводу суддів, полягає в необхідності забезпечення розгляду кримінальних проваджень неупередженим та безстороннім судом та усунення від такого розгляду тих суддів, які з об`єктивних чи суб`єктивних причин не можуть бути незалежними в прийнятті певного рішення.

Колегія суддів констатує, що жодна із вимог, встановлених зазначеною нормою КПК, під час автоматичного розподілу апеляційної скарги підозрюваного ОСОБА_6 не була порушена, а розподіл зазначеної апеляційної скарги на наступний робочий день, який зумовлений об`єктивними причинами, жодним чином не завадив дотриманню вимоги щодо автоматизованого розподілу за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді.

Керуючись ст. ст. 75,76, 80, 370-372, 419, 532 КПК України, апеляційний суд,-

ухвалив:

Заяву підозрюваного ОСОБА_6 про відвід колегії суддів від розгляду апеляційної скарги підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Овідіопольського районного суду Одеської області від 03 грудня 2024 року про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000047, внесеного до ЄРДР 07 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 396-2 КК України,- залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4