Справа № 686/630/25
Провадження № 1-кп/686/669/25
02 червня 2025 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шпиколоси, Кременецького району, Тернопільської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, має на утриманні одну малолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимого,
у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України
Під час судового розгляду вказаного кримінального провадження прокурор звернувся із клопотанням про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .
Прокурор зазначив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а ризики, які стали підставою для застосування такого запобіжного заходу не відпали.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.
Обвинувачений і його захисник заперечили проти задоволення клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_4 зазначив також, що не зможе вплинути на уже допитаних свідків, переховуватися не буде та йому необхідно утримувати сім`ю та дитину. Крім цього, ОСОБА_4 просив під час розгляду вказаного клопотання просив урахувати аргументи у попередньо поданому ним письмовому клопотанні про визначення застави у розмірі шістдесяти тисяч гривень.
Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора, суд вважає, що наявні підстави для його задоволення.
Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується (ст. 177 КПК України).
Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно із ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.
На думку суду, наведені в клопотанні прокурора підстави для продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.
У силу ч.8. ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті тримання під вартою.
При цьому суд враховує, що ризики, які були доведені прокурором в суді при обранні обвинуваченим ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшились.
Крім цього, у кримінальному провадженні не допитані усі свідки, у тому числі і ті, які на допиті яких наполягає сторона захисту.
Разом із цим, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Обставини, на які посилається обвинувачений ОСОБА_4 щодо відсутності попередніх судимостей, наявності на утриманні малолітньої дитини та перебування у шлюбі не є визначальними і такими, що б давали можливість скасувати або змінити запобіжний захід на інший. Будь-які відомості про стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_4 , що унеможливлює його перебування під вартою відсутні.
Суд зазначає, що спільним Наказом Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров`я України від 10 лютого 2012 року № 239/5/104 затверджено Порядок взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту, який визначає взаємодію закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту.
Згідно із п. 2.3. Порядку медичне обстеження осіб, узятих під варту, здійснюється у разі їх звернення зі скаргою на стан здоров`я за ініціативою лікаря медичної частини СІЗО або адміністрації СІЗО.
У матеріалах клопотання відсутні відомості щодо стану здоров`я обвинуваченого,який би потребував негайного оперативного втручання чи іншим чином унеможливлював перебування ОСОБА_4 під вартою у якості продовження застосування до нього такого запобіжного заходу.
У зв`язку із цим, посилання обвинуваченого на стан його здоров`я, у тому числі на неотримання необхідної дієти у межах слідчого ізолятора у якості підстави для відмови у задоволенні клопотання суд до уваги не бере.
Відповідно до ч.6 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.
Розглядаючи можливість визначення ОСОБА_4 застави, суд зауважує, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину під час дії воєнного стану, а тому з урахуванням ризиків, строку розгляду кримінального провадження суд уважає, що підстав для зміни запобіжного заходу у цій частині наразі немає.
А тому ОСОБА_4 слід продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Керуючись ст.ст. 35, 177, 183, 314, 315 КПК України, суд
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу задовольнити.
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 31 липня 2025 року включно.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 5 ст. 407 КК України відкласти до 14 год.30 хв. 18 липня 2025 року.

У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває під вартою в ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор», конвоювати в судове засідання.

Копію ухвали для виконання в частині конвоювання в судове засідання обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , направити начальнику ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена в частині застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим, що перебуває під вартою, в той же строк з дня вручення копії цієї ухвали.

Головуючий суддя