УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

представника власника майна ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_5 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року (справа №761/28050/25, провадження №1-кс/761/18518/2025) у кримінальному провадженні №0000019, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2024 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року (справа №761/28050/25, провадження №1-кс/761/18518/2025) у кримінальному провадженні №0000019, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2024 року.

Клопотання вмотивоване тим, що 14.06.2025 року в рамках кримінального провадження №0000019 від 04.09.2024 року проведено обшук в квартирі АДРЕСА_1 , за результатами якого виявлено та вилучено: мобільний телефон IPhone 15 Рro ІМЕІ НОМЕР_1 та мобільний телефон IPhone 15 Рro max ІМЕІ: НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 задоволено та накладено арешт на вищезазначені мобільні телефони, однак власник майна ОСОБА_6 з даним рішенням не погоджується із наступних підстав.

Під час обшуку повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0000019 від 04.09.2024 року ОСОБА_6 не вручалося, а сам він не затримувався у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

Адвокат зауважує, що до клопотання про арешт майна не долучено будь-яких документів на підтвердження будь-якого відношення ОСОБА_6 до злочинного угрупування «Lux Groups». Вказані твердження прокурора ґрунтуються виключно на припущеннях та домислах.

Крім того, судом не обґрунтовано яку саме доказову силу має вилучене майно та які саме сліди чи відомості у розрізі статей 201-3 а 209 КК України містять мобільні телефони.

Вказані обставини свідчать про безпідставність накладеного арешту на мобільні телефони ОСОБА_6 . Між тим, неповернення вказаного майна негативно впливає на господарську діяльність ОСОБА_6 , який є суб`єктом господарювання (ФОП), оскільки на мобільних телефонах містяться робочі контакти, переписки, фото.

У зв`язку з вищевикладеним, представник власника майна просить скасувати арешт, накладений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року (справа №761/28050/25, провадження №1-кс/761/18518/2025) у кримінальному провадженні №0000019, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2024 року, на мобільний телефон IPhone 15 Рro ІМЕІ НОМЕР_1 та мобільний телефон IPhone 15 Рro max ІМЕІ: НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 .

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити на підставі наведених у ньому доводів.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення даного клопотання та просив відмовити у задоволенні.

Заслухавши думки учасників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, судом встановлено, що детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000019 від 04.09.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 201-3 КК України.

14.06.2025 року проведено обшук у квартирі АДРЕСА_1 , за результатами якого виявлено та вилучено: мобільний телефон IPhone 15 Рro ІМЕІ НОМЕР_1 та мобільний телефон IPhone 15 Рro max ІМЕІ: НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 .

14.06.2025 року постановою детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки ОСОБА_7 зазначене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

14.06.2025 року винесено постанову про призначення судової комп`ютерно-технічної експертизи зазначених вище мобільних телефонів.

24.06.2025 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , який проведено у порядку ч. 3 ст. 233 КПК України.

30 липня 2025 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року (справа №761/28050/25, провадження №1-кс/761/18518/2025) задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 задоволено та накладено арешт на майно, яке вилучене 14.06.2025 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 а саме на мобільний телефон IPhone 15 Рro ІМЕІ НОМЕР_1 та мобільний телефон IPhone 15 Рro max ІМЕІ: НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_6 .

Зі змісту вищезазначеної ухвали вбачається, що арешт на майно було накладено з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, а також факт не доведення необґрунтованості подальшого застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів, що відпали підстави для подальшого збереження зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим.

Крім того, таке втручання у права та інтереси власника майна наразі є цілком виправданим, оскільки вилучене майно відповідно до постанови детектива є речовими доказами у кримінальному провадженні та згідно долучених прокурором постанов направлене для проведення експертиз з метою встановлення фактів, що мають значення для досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_5 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року (справа №761/28050/25, провадження №1-кс/761/18518/2025) у кримінальному провадженні №0000019, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2024 року.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 , що діє в інтересах ОСОБА_6 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2025 року (справа №761/28050/25, провадження №1-кс/761/18518/2025) у кримінальному провадженні №0000019, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2024 року - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_8