Справа № 645/1731/25
Провадження № 1-кс/645/344/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000129 від 13.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшло клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000129 від 13.03.2025.

Клопотання обґрунтовано тим, що 13.03.2025 року до ЧЧ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 13.03.2025 року за адресою м. Харків, Салтівське Шосе, 276 працівниками патрульної поліції був виявлен військовослужбовець ВЧА4472 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину ймовірно наркотичного походження (ІТС ІПНП №5334). За даним фактом 13.03.2025 розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000129, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України. 13.03.2025 в період часу 13 год. 51 хв. до 14 год. 11 хв. за адресою: м. Харків, Немишлянський район, Салтівське Шосе, 276 був проведений огляд місця події. Під час огляду місця події за вищезазначеною адресою, був виявлений військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в автомобілі якого було виявлено та в присутності понятих вилучено полімерний зіп-пакет з речовиною сірого кольору рослинного походження, який був поміщений до спеціального експертного пакету WAR1036920, а також 4 пластинки з пігулками та полімерну банку з пігулками, які були поміщені до спеціального експертного пакету CRI1075783. Під час досудового розслідування, проаналізувавши зібрані матеріали по вищевказаному кримінальному проступку, сектором дізнання була винесена постанова про визнання речовими доказами вилучених в ході огляду місця події: полімерний зіп-пакет з речовиною сірого кольору рослинного походження, який був поміщений до спеціального експертного пакету WAR1036920, а також 4 пластинки з пігулками та полімерну банку з пігулками, які були поміщені до спеціального експертного пакету CRI1075783.

Необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі обумовлена подальшим призначенням відповідної судової експертизи по виявленим та вилученим речам, з метою встановлення особи, яка може бути причетна або вчинила вказане кримінальне правопорушення.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав суду заяву про проведення судового розгляду без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, доходить наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

18.03.2025 року (вівторок) до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора про арешт майна, тимчасово вилученого 13.03.2025 року (четвер). Вказане клопотання було направлене на адресу суду поштою 14.03.2025 року (п`ятниця), тобто наступного робочого дня після вилучення майна. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна не порушені.

У провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.03.2025 року за № 0000129 за ознаками ч.1 ст. 309 КК України.

Огляд місця події проведено у період часу з 13:51 год. до 14:11 год. 13.03.2025 року. За результатами огляду місця події, яке відбувалось за адресою: м.Харків, Салтівське Шосе, 276, був виявлений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який 13.03.2025 року надав письмовий дозвіл на проведення огляду транспортного засобу.

За результатами огляду від 13.03.2025 року з багажнику автомобілю марки «Great Wall Pegasus», VIN- НОМЕР_2 , 2008 рік випуску, днз НОМЕР_3 , було виявлено та в присутності понятих вилучено: полімерний зіп-пакет з речовиною сірого кольору рослинного походження, який був поміщений до спеціального експертного пакету WAR1036920; 4 пластинки з пігулками та полімерну банку з пігулками, які були поміщені до спеціального експертного пакету CRI1075783.

Постановою дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 13.03.2025 року вищевказані предмети визнані речовими доказам у кримінальному провадженні № 0000129.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, прокурором доведено, що вказаний у клопотанні речі, які були виявлені та вилучені під час огляду місця події 13.03.2025 року, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні №0000129 від 13.03.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на: полімерний зіп-пакет з речовиною сірого кольору рослинного походження, який був поміщений до спеціального експертного пакету WAR1036920; 4 пластинки з пігулками та полімерну банку з пігулками, які були поміщені до спеціального експертного пакету CRI1075783, які були виявлені та вилучені у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події 13.03.2025 року.

Визначити місце зберігання майна, на яке накладено арешт даною ухвалою, у кримінальному провадженні № 0000129 від 13.03.2025 року, у камері схову речових доказів УЛМТЗ ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Чугуївському відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1