ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 грудня 2024 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заставодавця ТОВ «ВОСТОКТРАНСЛОГІСТИКА» адвоката ОСОБА_3 розглянув у відкритому судовому засіданні його клопотання про повернення застави та

ВСТАНОВИВ:

1.До Вищого антикорупційного суду 14 листопада 2024 року надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах заставодавця ТОВ «ВОСТОКТРАНСЛОГІСТИКА», про повернення застави, внесеної за підозрюваного ОСОБА_5 , на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12 жовтня 2022 року (справа № 991/4448/22).

2.Згідно з протоколом передачі справи раніше визначеному складу суду від 14 листопада 2024 року справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_6 .

2.1.Згідно з протоколом повторного автоматичного визначення слідчого судді від 02 грудня 2024 року справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_7 .

2.2.Згідно з протоколом повторного автоматичного визначення слідчого судді від 03 грудня 2024 року справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

3.У клопотанні представник зазначав таке. Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №520 0143 за ч. 2 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України. До ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12 жовтня 2022 року (справа № 991/4448/22) було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з можливістю внесення застави у розмірі 13 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 35 100 000 грн. Товариство виступило заставодавцем, у зв`язку з чим 17 жовтня 2022 року за ОСОБА_5 була внесена застава 35 100 000 грн. Просив урахувати, що внесення застави є актом добровільної волі, проте з часу застосування запобіжного заходу минуло більше 2 років, в той же час строк досудового розслідування, відповідно до ст. 219 КПК не має перевищувати 12 місяців. Погоджуючись на внесення вказаних коштів, заставодавець виходив із загальних приписів КПК України. В той же час, підприємство не має фінансової можливості до виплати вказаної застави, оскільки постійно погребує оборотних фінансових коштів. Утримання коштів застави у відсутність законної підстави для цього (обрання нового запобіжного заходу), порушує право власності товариства.

За час застосування запобіжного заходу учасниками не було порушено обов`язки, покладені на них КПК України та ухвалою слідчого судді. Враховуючи належну процесуальну поведінку підозрюваного протягом усього часу з моменту обрання йому запобіжного заходу у вигляді застави, а також виходячи з того, що зі спливом часу будь-який ризик суттєво зменшується, адвокат просив повернути заставу за ОСОБА_5 заставодавцю.

4.В ході судового розгляду учасники надали такі пояснення.

4.1.У судовому засіданні представник заставодавця адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити. Зазначив, що у товариства відсутній зв`язок з підозрюваним ОСОБА_5 , тому єдиною можливістю повернути внесену заставу є звернення до слідчого судді. Про те, який зв`язок був у ТОВ «ВОСТОКТРАНСЛОГІСТИКА» та підозрюваного ОСОБА_5 на момент внесення застави представнику не відомо.

4.2.До суду надійшли пояснення детектива НАБ України ОСОБА_8 по суті клопотання представника. Враховуючи те, що ч. 11 ст. 182 КПК України чітко визначено, що підставою для повернення застави є припинення дії цього запобіжного заходу, а також те, що ТОВ «ВОСТОКТРАНСЛОГІСТИКА» не надано документів на підтвердження факту того, що запобіжний захід у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 припинив свою дію, правові підстави для задоволення заяви заставодавця ТОВ «ВОСТОКТРАНСЛОГІСТИКА» відсутні. На підставі викладеного, детектива просив відмовити у задоволенні клопотання ТОВ «ВОСТОКТРАНСЛОГІСТИКА» про повернення застави. Клопотання просив розглянути без участі представника Національного антикорупційного бюро України.

5.Заслухавши учасника кримінального провадження, дослідивши пояснення детектива та обставини, що викладені у клопотанні та доданих до нього матеріалах, слідчий суддя доходить таких висновків.

6.Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

У цих випадках підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (ч. 7 ст. 182 КПК України).

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави (ч. 4 ст. 202 КПК України).

Згідно з приписами ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого КПК України (ч. 4 ст. 196 КПК України).

6.1.Як вбачається з системного аналізу зазначених норм, а також норм, які регулюють порядок продовження запобіжного заходу (ч. 6 ст. 181, ст. 199 КПК України), строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вказується слідчим суддею лише у випадках застосування запобіжного заходу, пов`язаного з обмеженням свободи пересування (тримання під вартою та домашній арешт). Цей строк є періодом часу, на який зазначена свобода обмежується (строк тримання під вартою та строк тримання під домашнім арештом).

6.2.Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 та 6 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

6.3.Отже, кримінальним процесуальним законом передбачене визначення строку дії виключно для запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту, а також обов`язків, передбачених ч. 5, 6 ст. 194 КПК України. Щодо інших запобіжних заходів КПК України не містить застережень щодо строку їх дії, не визначає порядку його продовження та, відповідно, не покладає на слідчого суддю обов`язок зазначати такий строк в ухвалі про застосування запобіжного заходу (строк дії ухвали).

7.Після внесення визначеної слідчим суддею застави, до підозрюваного вважається застосованим запобіжний захід у вигляді застави, який не має строкового характеру. Отже, визначений в ухвалі від 12 жовтня 2022 року строк (10 грудня 2022 року) стосуються виключно строку тримання підозрюваного під вартою та строку дії покладених на нього у разі внесення застави обов`язків. Зазначені строки не обмежують строк дії застави у разі її внесення, адже кримінальним процесуальним законом таке обмеження не передбачене.

8.Таким чином, позиція представника заставодавця ґрунтується на хибному тлумаченні норм, що регулюють цей процесуальний інститут, та є безпідставною.

9.Згідно з ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Враховуючи, що слідчому судді не надано доказів припинення застосованого до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись вищенаведеним та на підставі статей 182, 372 КПК України слідчий суддя постановив:

1. У задоволенні клопотання представника заставодавця ТОВ «ВОСТОКТРАНСЛОГІСТИКА» адвоката ОСОБА_3 про повернення застави відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9