Справа № 216/1711/25
Провадження № 1-кс/216/583/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

13 березня 2025 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000073 від 11.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло вказане клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна, яке мотивоване таким.

Сектором дізнання Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000073 від 11.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.03.2025 о 22:37 год. на лінію «102» надійшло повідомлення від інспектора ВРПП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області про те, що на березі Карачунівського водосховища річки Інгулець у Криворізькому районі Дніпропетровської області виявлено факт незаконного заняття рибним добувним промислом.

11.03.2025 виїздом СОГ Криворізького РУП на місце події за координатами (47.9381904, 33.2459398) на ділянці місцевості виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , біля яких знаходились 14 жилкових риболовних сіток загальною довжиною 1426 м., надувний гумовий човен зеленого «Aqua Strorm» з двома веслами та біоресурси, а саме риба: виду товстолоб - 45 штук, виду лящ - 38 штук, виду карась - 6 штук, виду окунь - 127 штук, виду щука - 6 штук, виду плотва - 214 штук, виду короп - 1 штука. Сума завданих збитків встановлюється.

В подальшому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 керуючись ст. 63 Конституції України відмовились від надання пояснень, тому встановити право власності на вилучене майно не надається можливим.

11.03.2025 постановою дізнавача визнано 14 жилкових риболовних сіток загальною довжиною 1426 м., надувний гумовий човен зеленого «Aqua Strorm» з двома веслами та біоресурси, а саме риба: виду товстолоб - 45 штук, виду лящ - 38 штук, виду карась - 6 штук, виду окунь - 127 штук, виду щука - 6 штук, виду плотва - 214 штук, виду короп - 1 штука, речовими доказами у кримінальному провадженні.

Вилучені під час огляду вищевказані речі мають суттєве значення в доказуванні у кримінальному провадженні № 0000073 від 11.03.2025.

Таким-чином, беручи до уваги вищезазначене з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, виявлених та вилучених в ході проведення огляду місця події, які є важливими доказами по справі та несуть на собі сліди про скоєння кримінального правопорушення, керуючись ст.ст. 40, 98, 131, 132, 170-171, 237 КПК України, прокурор звернувся з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі, наполягав на його задоволенні.

Власники майна не встановлені слідством, оскільки особи, у яких виявили та вилучили майно відмовилися давати пояснення на підставі ст. 63 Конституції України.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема на рухоме майно.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що викладені в клопотанні обставини підтверджуються доданими до нього прокурором документами, а саме: копією витягу з ЄРДР № 0000073 від 11.03.2025 року, копією протоколу огляду місця події від 11.03.2025 року; копіями письмових пояснень ОСОБА_4 , ОСОБА_5

11 березня 2025 року дізнавачем СД Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 винесено постанову про визнання в якості речових доказів 14 жилкових риболовних сіток загальною довжиною 1426 м., надувний гумовий човен зеленого «Aqua Strorm» з двома веслами та біоресурси, а саме риба: виду товстолоб - 45 штук, виду лящ - 38 штук, виду карась - 6 штук, виду окунь - 127 штук, виду щука - 6 штук, виду плотва - 214 штук, виду короп - 1 штука.

За встановлених обставин слідчий суддя погоджується з наведеними слідчим підставами для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

При цьому слідчим суддею враховуються вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України про те, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на наведене, виходячи із загальних засад кримінального провадження, з метою забезпечення збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, враховуючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим, тому його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000073 від 11.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною права на відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучено під час огляду місця події 11.03.2025 року, а саме на 14 жилкових риболовних сіток загальною довжиною 1426 м., надувний гумовий човен зеленого «Aqua Strorm» з двома веслами та біоресурси, рибу: виду товстолоб - 45 штук, виду лящ - 38 штук, виду карась - 6 штук, виду окунь - 127 штук, виду щука - 6 штук, виду плотва - 214 штук, виду короп - 1 штука.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1