Провадження № 1-кп/761/249/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 ОСОБА_3

за участю прокурора ОСОБА_4

обвинуваченої ОСОБА_5

секретаря ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000438 від 27.05.2014 року по обвинуваченню:

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Донецьк, громадянки України, українки, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.27, ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва з квітня 2017 року кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.

Вказане кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду.

В даному кримінальному провадженні захист обвинуваченої ОСОБА_5 на підставі ордеру серії АА №106171 (Т.1 ст.139) здійснює захисник- адвокат ОСОБА_7 , на підставі ордеру серії ДН №000, 10704 (Т.1 ст.137) здійснює захисник - ОСОБА_8 .

При цьому, адвокат ОСОБА_8 та адвокат ОСОБА_7 протягом судового розгляду вищезгаданого кримінального провадження неодноразово не з`являлись на судові засідання, а також в судове засідання, що призначено зокрема на 12.09.23 адвокат ОСОБА_8 та адвокат ОСОБА_7 не з`явились, будучи належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду, що була заздалегідь узгоджена з усіма учасниками кримінального провадження.

Між тим, адвокат ОСОБА_8 та ОСОБА_7 надіслали до суду клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з їх неможливістю прибуття у засідання через зайнятість у іншому кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні просив звернутись до дисциплінарної комісії у зв`язку з невиконанням адвокатами обов`язків.

Обвинувачена вважає, що причина неприбуття захисників є поважною. Зазначила, що вони приймають участь у інших судових процесах.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченої, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов до наступного висновку.

Так, судом встановлено наявність підстав для звернення до відповідних кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури з метою порушення питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_7 з огляду на наступне.

З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, яке відповідно до вимог ч. 6 ст. 12 КК України є особливо тяжкими злочинами, тому обвинуваченою реалізовано її права на захист шляхом залучення захисника за договором адвоката ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

Повноваження адвоката ОСОБА_8 та ОСОБА_7 як захисників обвинуваченої ОСОБА_5 підтверджені належним чином у відповідності до вимог ст. 50 КПК України.

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва кримінальне провадження перебуває з квітня 2017 року, в той же час неодноразово судові засіданні, які були визначені відповідним графіком, відкладалися через неявку захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

Зокрема, адвокат ОСОБА_8 та ОСОБА_7 як захисники обвинуваченої ОСОБА_5 не з`являлися в судові засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, призначені по даному кримінальному провадженню - 26.09.2017, 13.11.2017, 13.02.2018, 16.05.2018, 04.12.2018, 14.01.2019, 21.09.2019, 17.09.2019, 26.11.2019, 16.05.2020, 27.05.2020, 11.08.2020, 20.08.2020, 10.09.2020, 26.11.2020, 14.04.2021, 27.04.2021, 13.05.2021, 04.06.2021, 17.06.2021, 01.07.2021, 15.07.2021, 03.11.2021, 03.01.2022, 14.03.2022, 03.05.2022, 08.09.2022, 11.12.2022, 31.03.2023, 11.05.2023, 30.08.2023, 12.09.2023. Наслідком чого стало звернення суду до КДКА Донецької області та Київської міської КДКА.

Крім того, систематичні неявки захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_7 у судові засідання призводить до порушення та неможливості реалізації обвинуваченою ОСОБА_5 свого основоположного права на захист, а також затягує строк розгляду кримінального провадження.

Право підозрюваного, обвинуваченого на захист є невід`ємною складовою закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) права на справедливий суд. Кожен обвинувачений має право використовувати ефективну юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд.

Відповідно до вимог ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до вимог ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що захисники завчасно та належним чином були повідомлені про дати судових засідань, що підтверджується наявними у матеріалах розписками, довідками отримання повідомлень, тощо.

Крім того, суд звертає увагу, що дати проведення судових засідань були відомі захисникам та попередньо з ними узгоджено, також з огляду на систематичне направлення ними до суду ідентичних клопотань про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю у інших судових засіданнях, які неодноразово були предметом судового розгляду.

З огляду на те, що захисники, на думку суду, умисно ігнорують, нехтують судовими засіданнями, що призначені Шевченківським районним судом з різних причин, а саме хвороби, відпустки, проходження навчання, участі в процесі в іншому суді.

Між тим, враховуючи, що ледь не кожне судове засідання, що призначено в період з 2022 року по теперішній час було відкладено з причин неявки захисників, їх клопотань про відкладення судових засідань, враховуючи колегіальність розгляду кримінального провадження, попереднього узгодження дат та часу судових засідань, суд вважає за необхідне звернутись до відповідних кваліфікаційно-дисциплінарних комісій для вирішення питання про притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями статті 6 Конвенції та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Вемхофф проти Німеччини», § 18; «Карт проти Туреччини», § 68). Також за практикою ЄСПЛ (зокрема справи «Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства»), хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.

За таких обставин, систематичні дії адвокатів ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_7 призводять до невиправданого затягування судового провадження, що у свою чергу порушує права обвинуваченої та потерпілих на розгляд цього провадження у розумні строки, а також право на захист, оскільки така поведінка свідчить також про те, що адвокатами не приділяється належна і необхідна увага захисту прав обвинуваченої, оскільки остання повинна мати право розраховувати на здійснення кримінального провадження з особливою ретельністю і що положення статті 6 Конвенції покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (справи «Нахманович проти Росії» від 2 березня 2006 року та «Іванов проти України» від 7 грудня 2006 року).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.

Відповідно до вимог ст. 12-1 Правил адвокатської етики (затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09.06.2017 року (із змінами від 15.02.2019 року), адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

Відповідно до вимог ст. 44 Правил адвокатської етики, під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Відповідно до вимог п.п. 3.3 п.3 Рішення № 37 Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» від 18 червня 2020 року, суди звільнені від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до вимог п.10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» із доповненнями, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 15 листопада 2019 року № 149, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.

Таким чином, суд дійшов висновку, що процесуальна поведінка адвоката ОСОБА_8 та ОСОБА_7 містить ознаки дисциплінарних проступків, передбачених п. п. 3 та 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тобто порушення Правил адвокатської етики та неналежне виконання своїх професійних обов`язків, які набули системного характеру, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне порушити питання перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_7 перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Донецької області про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_8 .

Керуючись положеннями ст. ст. 138,139,324, 372 КПК, суд

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора про зверення до КДКА про притягнення адвоката ОСОБА_8 та адвоката ОСОБА_7 до дисциплінарної відповідальності - задовольнити.

Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва питання про притягнення адвоката ОСОБА_7 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 24.04.2012 року № 4926, видане Київською міською КДКА) до дисциплінарної відповідальності.

Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Донецької області питання про притягнення адвоката ОСОБА_8 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 26.02.2013 року № 4602 видане Донецькою обласною КДКА, що обліковується за Радою адвокатів Київської області) до дисциплінарної відповідальності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1ст. 392 КПК.

Судді ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3