Справа № 720/285/25
Провадження № 1-кп/720/85/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року Новоселицький районний суд Чернівецької області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду міста Новоселиця кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 407 ч. 5, ст. 410 ч. 4 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Під час підготовчого судового засідання прокурор вважав за можливе призначити справу до судового розгляду.

Інші учасники судового розгляду підтримали думку прокурора щодо можливості призначення справи до судового розгляду. Одночасно, обвинувачений не виявив бажання щодо колегіального розгляду даного провадження.

Заслухавши думку учасників підготовчого засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження та дослідивши клопотання учасників підготовчого судового засідання, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду по справі з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Новоселицькому районному суду Чернівецької області відповідно до ст.ст. 32, 33 КПК України.

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог ст. 291 КПК України та поверненню прокурору не підлягає.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження за обвинувальним актом відносно обвинуваченого до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, замінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Прокурор подав до суду клопотання, в якому просить продовжити обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що останній обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжко злочину за що передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років, перебуваючи на волі може ухилитися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому є всі законні підстави для продовження обвинуваченому обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений та його захисник не заперечували щодо задоволення клопотання прокурора.

Заслухавши доводи прокурора про необхідність задоволення клопотання в частині продовження обвинуваченому обраного запобіжного заходу, пояснення обвинуваченого, думку його захисника, дослідивши матеріали провадження, додані до клопотання та кримінального провадження суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, тримання під вартою за нормами ч. 1 ст. 183 КПК України є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За змістом ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Судом встановлено, що обвинувачений обвинувачується у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ст. 407 ч. 5 та ст. 410 ч. 4 КК України за які передбачено кримінальне безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі більше п`яти років та які вчинені під час дії на території України воєнного стану.

Суд вважає доведеними посилання прокурора, що існують обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений на даний час перебуваючи на волі може ухилитися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку із чим відносно нього слід продовжити відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інший запобіжний захід не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у ст.177 КПК України.

Зважаючи на те, що злочин у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 скоєний в умовах воєнного стану та який пов`язаний із порядком несення військової служби, йому відомі обставини кримінального провадження, а тому існують ризики, що обвинувачений може переховуватися від суду, у зв`язку із чим відносно нього слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інший запобіжний захід не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у ст.177 КПК України.

Згідно із ст. 29 Конституції України та ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обмеження права людини та свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і на підставах та в порядку, встановлених законом.

В своєму рішенні у справі «Москаленко проти України» від 20 травня 2010 року, Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину, а у справі «Ілійко проти України» зазначено, що серйозність пред`явленого обвинувачення є тим фактором, який надає можливість продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки це є один із аспектів при оцінюванні загрози ухилення від слідства/суду чи продовження заняття злочинною діяльністю.

Обрання в цій ситуації більш м`якого запобіжного заходу до набрання остаточним судовим рішенням законної сили на стадії закінчення судового розгляду не тільки не усуває ризику переховування від суду, а й значно підвищує його.

Ризики констатовані в справі дають підстави для висновку, що потреби тримання під вартою в цьому випадку переважають над правами обвинуваченого на особисту свободу.

Одночасно, суд при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, який визначався ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Чернівці при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у даному провадженні. Така застава має бути достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, розмір якої суд визначає з врахуванням його особи, обставин кримінального правопорушення, наявних ризиків та доходів, які отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення і має становити 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 177, 183, 314-316, 369, 372 КПК України, суд,-,-

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 407 ч. 5, ст. 410 ч. 4 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 07 квітня 2025 року о 10 годині 00 хвилин в залі судових засідань Новоселицького районного суду Чернівецької області.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати наступних учасників кримінального провадження: прокурора, захисника та обвинуваченого.

Участь прокурора є обов`язковою.

Клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 407 ч. 5, ст. 410 ч. 4 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Термін тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з 28 березня 2025 року до 27 травня 2025 року.

Розмір застави визначити у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

- прибувати до суду за судовим викликом;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Чернівецькій області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та Новоселицький районний суд Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави та зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

На ухвалу суду в частині обрання запобіжного заходу може бути подано апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення до Чернівецького апеляційного суду.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Копію ухвали отримав _________________________________ 28.03.2025 року