У Х В А Л А

22 січня 2025 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003491, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України,

про арешт тимчасово вилученого майна,

У С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003491, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК Українипро накладення арешту на майно що було вилучено під час обшуку квартири АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме: копію Інструкції з охорони праці № 32-ОП на 7 арк.; копію Маршрутної карти № 8 на 1 арк.; копію схеми на 1 арк.; копію Акту комплексного приладового обстеження на 1 арк.; копію з книги на 1 арк.; копію переліку маршрутних карт на 7 арк.; копію попередження на 1 арк.; копію схеми на 1 арк.; копію журналу контролю стану охорони праці оперативного або вибіркового на 4 арк.; копію паспорту № 23 на 5 арк.; копію журналу реєстрації результатів технічного огляду (обходу) газових мереж та споруд на них на 2020 рік на 1 арк; копію паспорту № 23 на 5 арк.; копію схеми від 05.01.2021 на 1 арк; заперечення на 3 арк.

Клопотання мотивоване тим, що 04.11.2020 до Білоцерківського ВП надійшло повідомлення про те, що 04.11.2020 близько 08:20 год. в приміщенні магазину "Добробут" по вул. Сквирське шосе, 29 в м. Біла Церква пролунав вибух, після чого сталася пожежа в наслідок якої ОСОБА_5 та ОСОБА_6 отримали опіки тіла.

За даним фактом 04.11.2020 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003491, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.270 КК України.

27.12.2024 у період часу з 08:20 год по 10:38 год. на підставі ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25.12.2024 № 357/18714/24 1-кс/357/2894/24 слідчим СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 , проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого було виявлено та вилучено: копія Інструкції з охорони праці № 32-ОП на 7 арк.; копія Маршрутної карти № 8 на 1 арк.; копія схеми на 1 арк.; копія Акту комплексного приладового обстеження на 1 арк.; копія з книги на 1 арк.; копія переліку маршрутних карт на 7 арк.; копія попередження на 1 арк.; копія схеми на 1 арк; копія журналу контролю стану охорони праці оперативного або вибіркового на 4 арк.; копія паспорту № 23 на 5 арк.; копія журналу реєстрації результатів технічного огляду ( обходу) газових мереж та споруд на них на 2020 рік на 1 арк; копія паспорту на 5 арк.; копія схеми від 05.01.2021 на 1 арк; заперечення на 3 арк., які поміщено до поліетиленового спеціального пакету № 007278215 та опечатано.

27.12.2024 постановою слідчого вищевказані предмети у кримінальному провадженні визнані речовим доказом.

З метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення перетворення і відчуження, у відповідності до ст. 170 КПК України, на вказані документи необхідно накласти арешт.

Наразі по документах які вилучені під час обшуку у органу досудового розслідування існує необхідність у призначенні повторної експертизи в галузі безпеки життєдіяльності та охорони праці з метою встановлення невиконання яких вимог нормативно правових актів з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності перебувають у причинно- наслідковому зв`язку з настанням події нещасного випадку з ОСОБА_6 та ОСОБА_5 ..

В свою чергу, повернення даних документів може призвести до їх приховування, пошкодження, знищення або псування, та у подальшому унеможливить їх використання як речового доказу у кримінальному провадженні, унеможливить проведення необхідних судових експертиз.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_4 проти накладення арешту на вказані документи не заперечував.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання та додані копії документів, вважаю, що останнє підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що у даному кримінальному провадженні документи були вилучені внаслідок санкціонованого обшуку 27.12.2024, а клопотання про накладення арешту на майно було скеровано до суду поштовим зв`язком 28.12.2024. Тобто прокурором дотримано вимог ч. 5 ст. 171 КПК України щодо подачі клопотання на протязі 48 годин після вилучення майна.

У даному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру, тому із клопотанням про накладення арешту на майно відповідно до положень ч. 1 ст. 171 КПК України звернувся прокурор.

У відповідності до п. 1, 3, 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути майно, що підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засіб чи знаряддя кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди, є предметом кримінального правопорушення або ж одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, або є предметом кримінального правопорушення.

У відповідності до вимог до ч. 2 ст. 168 КПК тимчасове вилучення майна, може здійснюватись під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

За викладеного, документи, вилучені під час обшуку і які не входять до переліку щодо яких надано дозвіл на їх відшукання, вважається тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0003491, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України.

Ухвалами слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 25.12.2024 було надано дозвіл на проведення обшуку квартири АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення, фіксації вилучення та копіювання відомостей та речей , зокрема документи щодо технічного огляду (обходу) трас газопроводів, технічного обстеження, в тому числі комплексного приладового обстеження; журнали реєстрації результатів технічного огляду (обходу) трас розподільчих газопроводів і відводів технічних оглядів (обходу) підземного газопроводу що проходить поблизу складу-магазину «Добробут» по вул. Сквирське шосе, 29 в м. Біла Церква Київської області.

На виконання ухвали слідчого судді 25.12.2024 у період часу з 08:20 год. по 10:38 год. за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме у квартирі АДРЕСА_1 слдчим СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , у присутності понятих, захисника ОСОБА_8 , проведено обшук в ході якого виявлено та вилучено: інструкція з охорони праці на 7 арк.; маршрутна карта № 8 на 1 арк.; схема на 1 арк.; акт комплексного приладового обстеження на 1 арк.; копія з книги на 1 арк.; перелік маршрутних карт на 7 арк.; попередження на 1 арк.; схема на 1 арк; журнал контролю стану охорони праці оперативного або вибіркового на 4 арк.; паспорт № 23 на 5 арк.; журнал реєстрації результатів технічного огляду ( обходу) газових мереж та споруд на них на 2020 рік на 1 арк; паспорт на 5 арк.; схема від 05.01.2021 на 1 арк; (копії всіх вищеперерахованих документів); заперечення на 3 арк., які поміщено до спеціального пакету № 007278215.

Постановою слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області від 27.12.2024 тимчасово вилучене під час обшуку визнане речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Отже у слідчого судді існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що вказане майно, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, тобто є речовими доказами у справі, а саме є об`єктами, що містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження,

За змістом ст.173 КПК України особа, яка подала клопотання про арешт майна, має довести необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, серед іншого: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні прокурора.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження.

Слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вилучені під час обшуку квартири та підвального приміщення речі можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Слідчий суддя зазначає, що у разі ненакладення арешту на тимчасово вилучене майно, воно може бути приховане, пошкоджене, зіпсоване, знищене або передано іншій особі, для чого слід забезпечити наявність вилученого майна, так як відсутність майна, яке являється речовим доказом у справі, може перешкодити кримінальному провадженню, так як тільки у випадку накладення арешту на вказане майно може бути виконане завдання щодо забезпечення слідів кримінального правопорушення.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до … наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, втручання у власність (користування) це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату. Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес. Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема, законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Таким чином, на переконання слідчого судді, з метою запобігання можливості приховування, знищення або перетворення речових доказів у кримінальному провадженні, а також з метою забезпечення проведення у справі судових експертиз, на даному етапі кримінального провадження досліджені матеріали свідчать про наявність правових підстав для накладення арешту на вилучені речі, а потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси користувача майна для забезпечення збереження речових доказів, тому слідчий суддя доходить висновку про накладення арешту на вилучене майно шляхом заборони володіння, користування та розпорядження ним. Слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

За викладених обставин клопотання слідчого слід задовольнити.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 98, 100, 167, 170-173, 175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Задовольнити клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0003491, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 270 КК України про арешт тимчасово вилученого майна.

Накласти арешт на тимчасово вилучені 27.12.2024 під час обшуку квартири АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , документи, а саме:

копію Інструкції з охорони праці № 32-ОП на 7 арк.; копію Маршрутної карти № 8 на 1 арк.; копію схеми на 1 арк.; копію Акту комплексного приладового обстеження на 1 арк.; копію з книги на 1 арк.; копію переліку маршрутних карт на 7 арк.; копію попередження на 1 арк.; копію схеми на 1 арк.; копію журналу контролю стану охорони праці оперативного або вибіркового на 4 арк.; копію паспорту № 23 на 5 арк.; копію журналу реєстрації результатів технічного огляду (обходу) газових мереж та споруд на них на 2020 рік на 1 арк; копію паспорту № 23 на 5 арк.; копію схеми від 05.01.2021 на 1 арк; заперечення на 3 арк.

із накладенням заборони відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися ними.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити користування зазначеним майном.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_9