Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

Справа № 279/1983/25
Провадження № 1-кс/279/428/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2025 року м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу на бездіяльність слідчих Коростенського РУП ГУ НП у Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення ,

ВСТАНОВИВ:

28.03.2025 року надійшла скарга ОСОБА_3 у порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність слідчого Коростенського РУП ГУНП у Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою від 23.03.2025 року та зобов`язання внести відомості до ЄРДР і розпочати досудове розслідування.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 28.03.2025 року для розгляду зазначеної скарги визначено ОСОБА_1 .

На підставі ухвали слідчого судді від 28.03.2025 року скарга призначена до розгляду на 13:00 годин 31.03.2025 слідчим суддею Коростенського міськрайонного суду Житомирської області у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, на бездіяльність якого подана скарга; зобов`язано Коростенське РУП ГУНП в Житомирській області в строк до 13 години 31.03.2025 року подати слідчому судді матеріали за заявою ОСОБА_3 .

Розгляд скарги за клопотанням прокурора Коростенської окружної прокуратури від 31.03.2025 року відкладений на 08.04.2025 року на 11:00 годин для ознайомлення з матеріалами скарги та необхідністю витребування матеріалів з Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області. У подальшому за клопотанням ОСОБА_3 у зв`язку з його госпіталізацією розгляд скарги відкладений на 11:30 годин 22.04.2024 року.

В судове засідання представник Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області та прокурор Коростенської окружної прокуратури не з`явилися, про дату та час розгляду скарги повідомлені належним чином, заяв, клопотань не надали.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи викладене, з урахуванням думки скаржника слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності прокурора та слідчого.

У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав свою скаргу та пояснив, що упродовж 11 років він перебував у цивільних відносинах з ОСОБА_4 та 22.01.2016 року у них народилася дитина: син ОСОБА_5 , що підтверджено свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 27.07.2023 року (виданого повторно), в якому батьками дитини ОСОБА_5 вказані мати ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

На початку повномасштабного вторгнення його цивільна дружина ОСОБА_4 разом зі своїм старшим сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та їх спільним сином ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виїхала в м.Барселон Іспанію. За інформацією скаржника ОСОБА_4 мала тяжку хворобу, від якої у серпні 2024 року померла в Іспанії. Пізніше йому стало відомо, що сестра ОСОБА_8 (34 років) виїхала до Іспанії і забрала до себе дітей померлої ОСОБА_9 : страшого сина ОСОБА_10 та його сина ОСОБА_7 . Наразі місце знаходження сина ОСОБА_7 йому невідомо, впевнений, що він перебуває за кордоном, можливо в Ізраїлі, зв`язку з ним немає. У грудні 2024 року дізнався, що син був відрахований з 10-ї школи у м.Коростень, де навчався онлайн. З метою отримання документів на підтвердження смерті своєї цивільної дружини та матері сина ОСОБА_8 він звернувся до Генерального консульства України в Барселоні, звідки йому надійшла відповідь, що за наявною інформацією гр. ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла в ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак оскільки у свідоцтві про її смерть , виданому уповноваженим органом РАЦС, її сімейний стан вказаний як "розлучена" у зв`язку з чим йому не було видано свідоцтва про її смерть. З приводу повернення дитини в Україну та її розшуку він звертався до уповноваженого з прав дитини, однак йому повідомили, що необідні документи на підтвердження того, що дитина перебуває у розшуку. Вказані обставини він повідомляв працівникам поліції, однак йому відмовляють у наданні будь-якої інформації щодо заяви про зникнення дитини.

Прокурор Коростенської окружної прокуратури не з`явився, у клопотанні про відкладення розгляду скарги зазначив з посиланням на позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 818/1526/18 від 30.01.2019 про те, що слідчий суддя при розляді скарги має з`ясувати причини невнесення відомостей до ЄРДР, оскільки не кожна заява містить обставини, які свідчать про наявність кримінального правопорушення.

Від Коростенського РУП ГУ НП в Житомирській області на електронну адресу суду 29.03.2025 року надійшов лист про неможливість виконання ухвали слідчого судді про надання матеріалів , оскільки рішення по ним ще не прийнято, вказані матеріали перебувають на виконанні працівників сектору ювенальної превенції Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області. Станом на час розгляду скарги 22.04.2025 року вказані матеріали до суду не надходили.

Дослідивши зміст скарги та долучені до неї документи, з урахуванням пояснень скаржника, письмових доводів прокурора слідчий суддя встановив таке.

Відповідно до частини першої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до вимог статті 214 КПК України слідчий прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 6 квітня 2016 року № 139, передбачено, що внесення відомостей до реєстру здійснюється на заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Тобто, законодавцем чітко встановлено часові межі, протягом яких заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а саме невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання відповідної заяви чи повідомлення.

Таким чином, чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Як вбачається з матеріалів скарги, гр. ОСОБА_3 оскаржив до слідчого судді бездіяльність органів досудового розслідування Коростенського РУП ГУНП у Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою від 23.03.2025 року про зникнення його дитини .

Згідно з талоном-повідомленням Єдиного обліку № 5732 від 23.03.2025 року заява від ОСОБА_3 була зареєстрована, вказано, що дружина ОСОБА_4 забрала спільну дитину, місце знаходження якої йому наразі невідомо.

Відповідно до листа Генерального консульства України в Барселоні № 61225/36-091-142973 від 18.10.2024 року зазначено, що за наявною інформацією гр. ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла в ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_4 , однак оскільки у свідоцтві про її смерть , виданому уповноваженим органом РАЦС, її сімейний стан вказаний як "розлучена", тому ОСОБА_3 не було видано свідоцтва про її смерть.

Відповідно ч.1 ст.141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Статтею 150 СК УКраїни встановлено, що батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини (ч.1 ст.151 СК України).

У силу ч.1, 2 ст.163 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на те, щоб малолітня дитина проживала з ними. Батьки мають право вимагати відібрання малолітньої дитини від будь-якої особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду.

З наданих документів та отриманих в судовому засіданні пояснень особи вбачається наявність обставин, які можуть свідчити про ознаки кримінального правопорушення та право ОСОБА_3 як батька на отримання інформації щодо своєї дитини та її розшук уповноваженими органами.

Зазначені вище обставини можуть бути перевірені лише шляхом здійснення слідчих (розшукових) дій у межах досудового розслідування після внесення відомостей до ЄРДР.

Системний аналіз положень п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, п. 1 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, дає підстави для висновку, що слідчий, прокурор вносить відомості до ЄРДР про попередню правову кваліфікацію повідомленого правопорушення з певною свободою розсуду, тобто може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Відтак питання попередньої кваліфікації кримінального правопорушення є дискреційними повноваженнями останніх.

З огляду на стадію кримінального провадження, а також беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги, оцінка у процесуальних рішеннях слідчого судді фактичних обставин є неприпустимою.

Слід зазначити, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги на бездіяльність органів досудового розслідування, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя враховує, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення. Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що частина перша статті 214 КПК України містить імперативний припис, згідно із яким слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Частиною четвертою цієї норми КПК України встановлено, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Стосовно інформації Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про те, що рішення по матеріалам перевірки не прийнято, слідчий суддя зазначає, що органи досудового розслідування не мають змоги посилатись на необхідність проведення перевірки як причину невнесення відомостей до ЄРДР по суті заяви громадянина. Перевірка такої заяви повинна проводитись вже в рамках відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Лише потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Враховуючи викладені вище обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 214, 303, 306,307,309, 392-395,532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність органів досудового розслідування Коростенського РУП ГУНП у Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за повідомленням ОСОБА_3 від 23.03.2025 року, зареєстрованого в ЄО за № 5732.

Зобов`язати уповноважену службову особу органу досудового розслідування Коростенського РУП ГУНП у Житомирській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за повідомленням ОСОБА_3 від 23.03.2025 року, зареєстрованого в ЄО за № 5732.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_13