ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3432/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" грудня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004824 від 09.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

10.12.2024 року слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчими СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва Дарницької окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004824 від 09.12.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, який дійсний по теперішній час, таким чином ОСОБА_5 , вчинив умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 08.12.2024 о 20 год. 34 хв. з номеру мобільного телефону НОМЕР_1 , здійснив замовлення у закладі «СУШИЯ» продуктів харчування, а саме суші «Сушия Сет» у кількості 2 шт., вартістю 3708 грн., та великих тигрових креветок в клярі темпура з соусом світ-чилі, у кількості 2 шт., вартістю 498 грн., вказавши адресу доставки м. Київ, пр.-т П. Григоренка, 13-Б, з коментарем набрати по приїзду. Доставку даних продуктів харчування було доручено ОСОБА_6 , який є кур`єром даного закладу.

Після чого, ОСОБА_5 , 08.12.2024 приблизно о 21 год. 44 хв., умисно, з корисливих спонукань, з метою відкритого викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, знаходячись у першому під`їзді будинку 13-Б по пр-ту П. Григоренка у м. Києві, вступив у злочинну змову з невстановленою досудовим розслідуванням особою, який усвідомлюючи незаконність та протиправність своїх дій за мовчазної згоди, приєднався до злочинних дій ОСОБА_5 , з метою відкритого викрадення майна ввіреного ОСОБА_6 , згідно договору про надання транспортного експедирування від 03.09.2024 за №3424, який здійснював доставку замовлення із закладу «СУШИЯ».

Після чого, ОСОБА_5 , разом з невстановленою досудовим розслідуванням особою, продовжуючи свої злочинні наміри, того ж дня, близько 21 год. 49 хв. під приводом отримання замовлення, запросили потерпілого пройти до ліфтової кімнати під`їзду, де діючи узгоджено та обопільно ОСОБА_5 , та невстановлена досудовим розслідуванням особа тримала ОСОБА_7 за ліву руку, застосував до потерпілого фізичне насильство, яке не є небезпечним для здоров`я останнього, яке виразилось у нанесенні потерпілому декількох ударів у ділянку тулуба, одного удару лівою ногою в область голені та двох ударів по голові в бік правого вуха та правої скроні, внаслідок чого потерпілий поставив на підлогу пакет із замовленням та вибіг на вулицю.

Після чого, усвідомивши що ОСОБА_6 , не немає можливості чинити опір та залишив замовлення на підлозі, ОСОБА_5 разом із невстановленою досудовим розслідуванням особою, відкрито викрали ввірене йому майно, а саме пакет, в якому знаходилися суші «Сушия Сет» у кількості 2 шт., вартістю 3708 грн., та великих тигрових креветок в клярі темпура з соусом світ-чилі, у кількості 2 шт., вартістю 498 грн. та попрямували на ліфті на поверх.

Після чого ОСОБА_5 , разом з невстановленою досудовим розслідуванням особою з місця скоєння злочину зникли, завдавши ОСОБА_6 матеріальної шкоди на загальну суму 4276 грн. 00 коп.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для здоров`я потерпілого, вчиненому в умовах воєнного стану за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У вчиненні даного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

09.12.2024 (фактичний час затримання 22:00 год. 08.12.2024) ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

09.12.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

На підставі ч. 1 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 КПК України, у присутності понятих було здійснено обшук затриманої особи ОСОБА_5 , під час якого було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «iPhone» зеленого кольору у чохлі сірого кольору, дві електронні цигарки та шайбу снюсу «Vika» круглої форми.

У зв`язку із викладеним, вищеописане майно постановою визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Зазначені речові докази зберігаються в камері схову Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві.

Просить слідчого суддю накласти арешт на речі та предмети, які вилучені в ході обшуку затриманої особи ОСОБА_5 , а також використані як засоби вчинення злочину і зберегли на собі його сліди, а саме на: мобільний телефон марки «iPhone» зеленого кольору у чохлі сірого кольору.

У судове засідання слідча ОСОБА_3 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заяву, в якій просила клопотання задовольнити з підстав, викладених у ньому та проводити судове засідання без її участі (а.с. 120).

У судове засідання власник майна ОСОБА_5 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій не заперечував проти накладення арешту на майно та просив суд проводити судове засідання без його участі (а.с. 121).

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання з урахуванням визначеного законом скороченого строку розгляду клопотання, наслідків не розгляду клопотання, наявності права у власника майна на подачу клопотання про скасування арешту майна у разі його накладення.

Зважаючи на викладене, а також виходячи зі встановлених ч. 1 ст. 172 КПК України строків та засад їх розумності, передбачених ст. 28 КПК України, слідчим суддею визнано можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності володільця майна на підставі наданих матеріалів.

При цьому, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, згідно яких, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Дослідивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, слідчий суддя приходить до таких висновків.

В силу ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Статтею 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що право власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе виключно у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

Водночас заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. (ч. 3 ст. 132 КПК України)

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 КПК України).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою: 1) забезпечення збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті (ст. 98 КПК України).

Статтею 99 КПК України визначено, що документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. До документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених частиною першою цієї статті, можуть належати: (1) матеріали фотозйомки, звукозапису, відеозапису та інші носії інформації (у тому числі комп`ютерні дані). Сторона кримінального провадження, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, зобов`язані надати суду оригінал документа. Оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу.

Статтею 169 КПК України передбачено, що тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; у випадках, передбачених ч. 5 ст. 171, ч. 6 ст. 173 цього Кодексу; у разі скасування арешту.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя зобов`язаний урахувати відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно суспільний інтерес; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Слідчим суддею з`ясовано, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0004824 від 09.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України (а.с. 5).

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 09.12.2024 року, в порядку ст. 208 КПК України, було здійснено особистий обшук ОСОБА_5 , під час якого було вилучено, зокрема, мобільний телефон марки «iPhone» зеленого кольору у чохлі сірого кольору. Дані речі вилучено до поліетиленового спецпакету EXP0190003 (а.с. 83-86).

09.12.2024 року постановою слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 мобільний телефон марки «iPhone» зеленого кольору у чохлі сірого кольору, який поміщено до спецпакету НПУ EXP0190003 визнано речовим доказом (а.с. 87-88).

09.12.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України (а.с. 100-103).

Враховуючи доведеність необхідності арешту майна, є достатні підстави вважати, що мобільний телефон марки «iPhone» зеленого кольору у чохлі сірого кольору, який поміщено до спецпакету НПУ EXP0190003, що належить ОСОБА_5 та який був вилучений 09.12.2024 року під час особистого обшуку ОСОБА_5 , затриманого в порядку ст. 208 КПК України, в даному випадку мають значення для кримінального провадження, скільки може містити на собі сліди кримінального правопорушення та відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження в кримінальному провадженні № 0004824 від 09.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, є всі підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004824 від 09.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 09.12.2024 року під час проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час його затримання, а саме на мобільний телефон марки «iPhone» зеленого кольору у чохлі сірого кольору, який на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Копію ухвали для виконання направити слідчому, прокурору, заінтересованих осіб проінформувати про накладення арешту, шляхом направлення копії даної ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1