Справа № 461/5937/24
Провадження № 1-кс/461/7376/24
УХВАЛА

Іменем України

02.12.2024 слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого відносно ОСОБА_4

в с т а н о в и в :

29.11.2024 до Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, застосованого щодо підозрюваного ОСОБА_4 , на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240 грн.

В обґрунтування поданого клопотання захисник покликається на те, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 29.08.2024 щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, термін якого продовжено до 20.12.2024. Захисник стверджує, що ризики, визначені ст. 177 КПК України, в даному кримінальному провадженні відсутні. Окрім того, захисник повідомив, що ОСОБА_4 має на утриманні неповнолітню дочку, має постійне місце проживання, раніше не судимий, до затримання фінансово допомагав ЗСУ та займався волонтерською діяльністю. Також, ОСОБА_5 повідомив, що підозрюваний ОСОБА_4 бажає пройти курс лікування від наркотичної залежності. Просить клопотання задоволити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні клопотання про зміну запобіжного заходу підтримали, просили задоволити клопотання у повному обсязі.

Прокурор в судовому засіданні щодо зміни запобіжного заходу заперечив.

Заслухавши пояснення підозрюваного та його захисника, а також думку прокурора, вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

На підставі ч.1 ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Право на свободу та особисту недоторканість не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які визнані в законі. Обмеження конституційного права на свободу та особисту недоторканість має здійснюватися з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод громадянина. Обмеження щодо реалізації конституційних прав і свобод не можуть бути свавільними та несправедливими, вони мають переслідувати легітимну мету, бути обумовленими суспільною необхідністю досягнення цієї мети, пропорційними та обґрунтованими.

Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженнями заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі, і більш м`яких, запобіжних заходів, їх заміни чи скасування.

Згідно з практикою застосування Європейським судом з прав людини пункту 3 статті5 Конвенції після спливу певного проміжку часу існування лише обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання особи під вартою; до того ж такі підстави мають бути чітко наведені національними судами (п. 60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі «Єлоєв проти України»).

Таким чином, національні суди зобов`язані переглядати правомірність попереднього ув`язнення осіб, які чекають суду, з метою забезпечення їх звільнення, коли обставини більше не виправдовують продовження тримання під вартою, і, питання розумності терміну тримання під вартою не може бути оцінено абстрактно і повинно оцінюватися в кожному випадку відповідно до його особливостей, бо немає встановлених строків, застосованих до кожної справи (Маккей проти Сполученого Королівства).

Крім того, відповідно до ст.5 п.3 Конвенції, визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні посадові особи зобов`язані розглянути й альтернативні заходи забезпечення її явки до суду. Фактично, це положення не лише проголошує право на «розгляд судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», а й передбачає, що «звільнення може бути обумовлено гарантіями з`явитися на судове засідання» (п.37, п.38).

Відповідно до вимог пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це необхідно робити з урахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000441 від 09.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 2, 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України.

Слідчим суддею встановлено, що 29.08.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 2, 3 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколами оглядів місць подій; протоколами про хід та результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій в порядку ст. 260, 261, 262, 263, 267, 269 КПК України; висновками експертів; протоколами тимчасових доступів до речей і документів; речовими доказами, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 29.08.2024 щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, термін якого продовжено до 20.12.2024 ухвалою слідчого судді від 25.10.2024.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчим суддею встановлено, що кримінальне провадження триває, досудове розслідування не завершено та існує необхідність у проведенні ряду слідчих дій.

У відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Камбел і Харлі проти Сполученого Королівства», вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Слідчий суддя при вирішенні клопотання враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, обставини інкримінованих ОСОБА_4 злочинів, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винним у вчинення кримінальних правопорушень, та інші обставини, передбачені ст.ст.177,178,199 КПК України.

В той же час слідчим суддею приймається до уваги особу підозрюваного ОСОБА_4 , а саме те, що підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, у нього наявні тісні соціальні зв`язки, зокрема останній має на утриманні неповнолітню доньку, проживає з батьками за адресою: АДРЕСА_1 з, має вищу освіту, з 2005 року по 2024 рік працював у Львівській міській раді. Також, слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 активно займався волонтерською діяльністю та фінансово допомагав ЗСУ, що підтверджується подяками громадської організації. Окрім того, слідчий суддя враховує той факт, що підозрюваний бажає стати на шлях виправлення та пройти курс лікування від наркотичної залежності, про що останній повідомив в судовому засіданні.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, і тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 110 (сто десять) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 330080 (триста тридцять тисяч вісімдесят) гривень.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання ОСОБА_5 задоволити частково.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-177, 201, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

клопотання ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу задоволити частково.

Змінити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який застосовано відносно нього ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 29 серпня 2024 року та продовжено ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 25 жовтня 2024 року, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)» з визначенням розміру застави, строком до 20 грудня 2024 року включно.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України визначити заставу, достатню для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_4 у розмірі 110 (сто десять) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 330080 (триста тридцять тисяч вісімдесят) гривень.

В іншій частині клопотання відмовити.

Строк дії ухвали становить до 20.12.2024 включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок: UA0000757, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26306742; банк одержувача: ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172.

Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

прибувати до слідчого СУ ГУ НП у Львівській області, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

не відлучатися із Львівської області без дозволу слідчого СУ ГУНП у Львівській області, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду;

повідомляти слідчого СУ ГУНП у Львівській області, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному його обов`язки та наслідки їх невиконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду виготовлено 05.12.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1