печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001029 від 15.11.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

22.11.2024 прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0001029 Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 звернувся із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що Державним бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001029, від 15.11.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001), ч. 2 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2113-IX від 03.03.2022), ст. 436 КК України, ч. 3 ст. 436-2 КК України, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами України на території Російської Федерації, та якого постановою слідчого від 15.11.2024 оголошений у розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримала внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказав що підозра необґрунтована та вручена неналежним чином, що позбавляє слідчого суддю права для обрання йому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Управлінням з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001029, від 15.11.2024 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001), ч. 2 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2113-IX від 03.03.2022), ст. 436 КК України, ч. 3 ст. 436-2 КК України.

12.11.2024 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001), ч. 2 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2113-IX від 03.03.2022), ст. 436 КК України, ч. 3 ст. 436-2 КК України.

ОСОБА_6 , відповідно до ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні умисних особливо тяжких злочинів.

Повідомлення про підозру вручено у спосіб, передбачений главою 11 КПК України для вручення повідомлень.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваного не відоме через його перебування за межами України на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та переховування від органів досудового розслідування, 15.11.2024 ОСОБА_6 оголошено у розшук, а надалі - у міжнародний розшук.

Відповідно до отриманої в ході тимчасового доступу до речей і документів інформації Державної прикордонної служби України, ОСОБА_6 20.02.2014 перетнув державний кордон України в напрямку виїзду до Російської Федерації та на територію України не повертався.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та оголошений у міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Посилання захисника, що повідомлення про підозру є незаконним, оскільки підозрюваний особисто його не отримав і воно йому безпосередньо не вручалось, слідчим суддею не приймається до уваги, оскільки відповідно до положень ч.1 ст.278, ч.3 ст.111 та ч. 1, 2 ст.135 КПК України, повідомлення про підозру повинно бути вручено особі у день його складання, а у разі неможливості - у спосіб, що передбачений для вручення повідомлень. При цьому, Кримінальний процесуальний кодексу України не передбачає обов`язку і права уповноваженої особи відкласти вручення повідомлення про підозру та чекати настання сприятливих обставин для його вручення особі, яка не може його отримати в день складання у силу певних причин. Прокурор вчинив всі можливі, передбачені законом дії, щоб особа, якій повідомляється про підозру, була обізнана про це.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_6 підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч 1 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001), ч. 2 ст. 111 КК України (в редакції Закону № 2113-IX від 03.03.2022), ст. 436 КК України, ч. 3 ст. 436-2 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- протоколом огляду аудіовізуальних творів від 02.10.2024;

- висновком експерта від 08.10.2024 №578/24-23 за результатами проведення судової психологічної експертизи;

- протоколом огляду текстових публікацій від 04.10.2024;

- висновком експерта від 12.11.2024 № СЕ-19/104-24/42926-ЛД за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи;

- висновком експерта від 08.11.2024 № СЕ-19/104-24/42961-ЛД за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи;

- висновком експерта від 31.10.2024 № СЕ-19/104-24/42933-ЛД за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи;

- висновком експерта від 05.11.2024 № СЕ-19/104-24/42938-ЛД за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи;

- протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 30.09.2024 у володінні Державної прикордонної служби України;

- інформацією Державної прикордонної служби України від 15.11.2024;

- протоколом вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 іншими засобами зв`язку;

- інформацією ДМС, МЗС, Офісу Президента щодо громадянства ОСОБА_6 ;

- іншими матеріалами досудового розслідування у своїй сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим передбачає покарання у вигляді позбавлення волі; вказаний ризик обґрунтовується наявністю повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 111 КК України, за яке може бути призначено покарання у вигляді реального позбавлення волі на строк від 12 до 15 років. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є також реальним та обґрунтовується тим, що слідчими першого відділу Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000808 від 15.05.2023 за фактами вчинення державної зради громадянами України - колишніми високопосадовцями та залученими ними особами, з використанням неправомірного насильства з боку працівників правоохоронних органів під час масових акцій протесту у 2013-2014 роках, у тому числі масових вбивств громадян, з метою створення в Україні суспільно-політичної кризи, що надалі сприяла реалізації планів агресії РФ проти України та анексії українських територій, а також вчинення державної зради в умовах воєнного стану. Серед іншого, у цьому кримінальному провадженні встановлено обставини державної зради та інших злочинів, інкримінованих ОСОБА_6 .

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , оголошений у міжнародний розшук, виїхав та перебуває на території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих злочинів та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0001029 від 15.11.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1