н/п 1-кс/766/3368/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2025 року Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Теплицького відділу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и в:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до суду з клопотанням, в якому просив: застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивовано тим, що Слідчим відділенням Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000112 за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

20.09.2024 року на підставі п. 3 ч.1 ст. 276, ч.1 ст. 278 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.407 КК України, шляхом офіційного направлення підозри на адресу проживання останнього за допомогою поштового зв`язку «Укрпошта».

Також, повідомлення про підозру та повістки на ім`я ОСОБА_4 було направлено до військової частини НОМЕР_1 військовослужбовцем якої являється останній.

19.12.2024 повідомлення про підозру було особисто вручене ОСОБА_4 .

Отримання підозри та пам`ятки про права та обов`язки підтверджується підписом ОСОБА_4 . Також під час проведення відеодопиту підозрюваного ОСОБА_4 , останній підтвердив отримання підозри.

Обґрунтованість підозри у вчинення кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: матеріалами службового розслідування; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 та відеозаписам; протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 .

В ході вивчення особи правопорушника встановлено, що у останнього відсутні стійкі соціальні фактори, які б стримували його від вчинення правопорушень, оскільки останній часто вживає алкогольні напої.

За місцем проживання ОСОБА_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , 20.09.2024 направлено повістки про виклик підозрюваного ОСОБА_4 до слідчого про явку 23.09.2024, 24.09.2024 та 25.09.2024, однак підозрюваний жодного разу не з`явився та про поважні причини неприбуття не повідомив.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_4 за постійним місцем проживання був відсутній, в місцях, де він раніше міг перебувати його знайдено не було, на повістки він не прибував останнього 30.09.2024 було оголошено в розшук.

Зазначені обставини вказують на те, що ОСОБА_4 переховувався від слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності, у зв`язку із чим його місцезнаходження слідству було невідоме, на зв`язок не виходив. Військову частину НОМЕР_1 де проходив службу ОСОБА_4 самовільно залишив.

Також досудовим розслідуванням було встановлено, що у провадженні Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові знаходилось кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 15.07.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Тобто, військовослужбовець ОСОБА_4 вдруге вчинив самовільне залишення військової частини.

17.09.2024 Другим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 було також повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України та в подальшому до Франківського районного суду м. Львова було направлено клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 .

Відповідно до Ухвали Франківського районного суду м. Львова від 09.12.2024 ОСОБА_4 був звільнений від кримінальної відповідальності на підставі ч. 5 ст. 401 КК України та зобов`язаний не пізніше 72 год. після набрання ухвали суду законної сили прибути до ВЧ НОМЕР_2 для продовження військової служби.

19.12.2024 встановивши місце знаходження підозрюваного ОСОБА_4 йому було особисто вручене повідомлення про підозру від 20.09.2024 що підтверджується його підписом.

20.12.2024 підозрюваний ОСОБА_4 був допитаний в якості підозрюваного. Під час допиту підозрюваний підтвердив отримання підозри та зобов`язався постійно виходити на зв`язок та прибувати до слідчого, також підтвердив, що проходить військову службу у ВЧ НОМЕР_2 .

26.12.2024 ОСОБА_4 в телефонному режимі повідомив, що його переведено до військової частини НОМЕР_3 .

На адресу військової частини НОМЕР_3 було направлено запит про надання підтверджуючої інформації про проходження військової служби підозрюваним ОСОБА_4 .

Також, разом з запитом, для вручення ОСОБА_4 було направлено три повістки про прибуття до слідчого Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області для проведення слідчо-процесуальних дій на 02, 03 та 04.01.2025.

Відповідно до відповіді, яку надала військова частина НОМЕР_3 від 06.01.2025 військовослужбовець ОСОБА_4 був усно заздалегідь повідомлений про те, що йому буде вручено повістки про виклик до слідчого на 02.01.2025, 03.01.2025 та 04.01.2025 для проведення слідчих дій, а саме для вручення обвинувального акту.

Дані повістки вручити особисто ОСОБА_4 не надалось можливим у зв`язку з тим, що останній 01.01.2025 вчинив самовільне залишення військової частини НОМЕР_3 .

Додатково 04.01.2025, на адресу проживання, яку під час допиту в якості підозрюваного надав ОСОБА_4 , а саме АДРЕСА_2 , направлено чотири повістки про виклик. Повістки направлені за допомогою поштового зв`язку «Укрпошта» за накладною № 930.

Тобто є всі підстави вважати що підозрюваний ОСОБА_4 ухиляється від досудового розслідування.

11.01.2025 підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000112 від 07.03.2024 оголошено у розшук.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 неодноразово викликався до слідчого, але жодного разу на виклики не з`являлась, не повідомивши при цьому про причини своєї неявки, є всі підстави вважати, що останній переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

15.01.2025 до Херсонського міського суду Херсонської області було направлено клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно останнього. В результаті розгляду клопотання 17.01.2025 слідчим суддею Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 було винесено ухвалу про затримання підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі ухвали Херсонського міського суду Херсонської області від 17.01.2025 про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній був затриманий 21.04.2025 року о 05:30 год.

Аналізуючи матеріали кримінального провадження, сторона обвинувачення приходить до висновку щодо необхідності застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під варто, оскільки наявні ризики, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років у зв`язку з чим у органу досудового розслідування є підстави вважати, що останній з метою уникнення відповідальності за вчинені злочини буде в майбутньому переховуватись від органів досудового розслідування.

Поряд з цим, підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи, що у зв`язку із повідомленням йому про підозру у вчиненні умисного тяжкого злочину, у подальшому, його може бути притягнуто до кримінальної відповідальності, що тягне за собою певні негативні наслідки у вигляді санкції, передбаченої ч. 5 ст. 407 КК України, може умисно ухиляється від явки в органи досудового слідства, слідчого судді або переховатись від органів досудового розслідування та суду, може зникнути з місця постійного мешкання до іншої місцевості, країни, у зв`язку з чим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрюваного та, як наслідок, притягнути останнього до кримінальної відповідальності.

Наявний ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_4 , може вжити заходів щодо їх знищення, переховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, які ще не були вилучені та які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення підозрюваним, що, в свою чергу, неминуче призведе до втрати матеріальних слідів злочину;

Також, наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконний вплив на свідків у вказаному кримінальному провадженні

Так, підозрюваний ОСОБА_4 будучи в минулому військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , перебуваючи на волі, самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі, здійснювати вплив на інших військовослужбовців, узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, які визнані свідками у справі, надавати цим особам поради з урахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, у тому числі за допомогою засобів зв`язку, з метою створення собі «алібі» щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому злочину, тим самим перешкодити встановленню істини в кримінальному провадженні, що дає підстави стверджувати, що інший запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно забезпечити виконання запланованих процесуальних рішень у кримінальному провадженні. У випадку не застосування до підозрюваного запобіжного заходу, існує вірогідність незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні. Вказані дії можуть протиправно перешкоджати кримінальному провадженню та встановленню всіх обставин події, зокрема, перешкоджати їх прибуттю до слідчого, прокурора або суду, іншим чином вплинути на своїх знайомих по службі, підлеглих тощо.

Наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ОСОБА_4 , під час дії на території України воєнного стану, з метою створення перешкод судовому розгляду, може зникнути з місця постійного мешкання під виглядом термінового службового відрядження до іншої місцевості, при умові проходження ним військової служби, у зв`язку з цим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрюваного та як наслідок, притягнути останнього до кримінальної відповідальності, існують ризики переховування останнього у такий спосіб від суду. Також, підозрюваний ОСОБА_4 , може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (штучне затягування досудового розслідування; розголошення відомостей результатів досудового розслідування, що призведе до його неповноти, втрати доказів вини підозрюваного тощо).

Останній наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинення іншого кримінального правопорушення.

Оскільки ОСОБА_4 , був військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , який вчинив кримінальне правопорушення проти встановленого порядку несення військової служби, зокрема пов`язане з ухиленням від обов`язків проходження військової служби з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що свідчить про можливість та схильність особи до неконтрольованих дій, що призводять до порушення законодавства, чим є обґрунтовані підстави вважати що останній може скоїти інше кримінальне правопорушення.

Обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганню спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищенню, переховуванню або спотворенню доказів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків, потерпілих, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний пояснив, що зареєстрованого місця проживання не має. Фактично проживав у знайомого по АДРЕСА_1 , який орендував цей будинок. Не одружений, дітей та інших утриманців не має. До початку війни працював продавцем-консультантом у магазині «Сільпо». Раніше не судимий. Визнає свою причетність до злочину, в якому підозрюється. Заперечував наявність ризику впливу на свідків та знищення доказів у кримінальному провадженні. Від слідчого він не переховувався, а втратив зв`язок зі слідством через СЗЧ. Затриманий у м. Київ, куди поїхав після СЗЧ. Проживав у хостелі.

Захисник вважала, що підозра її підзахисного є необґрунтованою, оскільки він після СЗЧ повернувся на службу. Крім того, зазначила, що відсутні ризики, на які посилався прокурор. Просила відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що 20.09.2024 року складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, яке в порядку ст. ст. 135, 136 КПК України направлено за місцем реєстрації підозрюваного, що підтверджується копією накладної та описом поштового відправлення.

У відповідності із ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Частиною 3 ст. 111 КПК України передбачено, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Згідно глави 11 КПК України, а саме ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Таким чином, слідчим вжито всіх заходів для вручення ОСОБА_4 повідомлення про підозру.

Крім того, 19.12.2024 року повідомлення про підозру вручене ОСОБА_4 особисто, що підтверджується його підписом.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:матеріалами службового розслідування; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 та відеозаписам; протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 .

Доводи захисника щодо необґрунтованості підозри та відсутності ризиків слідчий суддя вважає непереконливими, так як зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах. При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

21.04.2025 року о 05.10 год. ОСОБА_4 був затриманий на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З наданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не одружений, дітей та інших утриманців не має, що свідчить про слабкість його соціальних зв`язків, не має зареєстрованого місця проживання, неодноразово змінював житло, самовільно декілька разів залишав місце служби, перебував в розшуку та не з`являвся за викликами слідчого, а беручи до уваги тяжкість покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання винним слідчий суддя приходить до висновку про існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_4 ще двічі самовільно залишав військові частини, в яких проходив службу, що підтверджується ухвалою Франківського районного суду м. Львова та повідомленням ВЧ НОМЕР_3 від 06.01.2025 року, що свідчить про існування ризику вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

Доказів існування інших ризиків прокурором не надано.

Інші, більш м`які, запобіжні заходи, не можуть бути застосовані до підозрюваного з огляду на вимоги ч. 8 ст. 176 КПК України.

При цьому, згідно ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема, ст. 407 Кримінального кодексу України.

Таким чином, невизначення застави є правом, а не обов`язком слідчого судді.

З огляду на матеріальний стан підозрюваного, обставини кримінального провадження, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, думку прокурора щодо можливості визначення застави, слідчий суддя вважає, що застава має бути визначена в межах ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 121 120 грн. (тобто 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб).

При цьому, слідчий суддя враховує, що розмір застави не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.

У разі внесення застави слід зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого чи прокурора та покласти на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Строк запобіжного заходу слід відраховувати в межах строку досудового розслідування, що залишився з урахуванням його зупинення та поновлення (21 день).

Керуючись ст. ст. 176-205, 207, 208, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваногоОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді «тримання під вартою».

Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу до 09.05.2025 року (включно).

Визначити заставу у розмірі 121120 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, в провадженні яких перебуває кримінальне провадження та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця несення служби.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 09.05.2025 року (включно).

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі слідчого ізолятора, в якому утримується підозрюваний.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа слідчого ізолятор негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_4 вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддяОСОБА_1