Провадження №1-кс/127/4428/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Вінниці, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, раніше не судимої, розлученої, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваної ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000573 від 31.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 30 березня 2025 року близько 04 години 26 хвилин, проходила по території 2-го кварталу Сабарівського кладовища, що розташоване по вулиці Карбишева у місті Вінниці, яке відповідно до ст. 2 Закону України «Про поховання та похоронну справу», є місцем поховання, де побачила могилу військовослужбовця - ОСОБА_7 , (народився ІНФОРМАЦІЯ_2 та загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 ), та у неї раптово виник злочинний умисел на скоєння наруги над могилою загиблого воїна України, шляхом заволодіння речами, які на ній знаходяться.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи умисно, порушуючи моральні засади суспільства в частині поваги до померлих та місць їхнього поховання, шляхом образливого ставлення, грубо демонструючи зневагу до місць поховання, демонструючи негативне ставлення до суспільних відносин, що забезпечують загальноприйняті моральні принципи, традиції та релігійні положення щодо поховання померлих та вияву поваги до пам`яті покійних, здійснила наругу над могилою, де похований загиблий військовослужбовець Національної гвардії України - ОСОБА_7 , який захищав незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, брав безпосередню участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації, вчинила наругу над могилою, яка виразилась у незаконному заволодінні майном, яке знаходиться на могилі, звідки власноручно взяла 2 (два) скляних підсвічники білого кольору із візерунками квітів на яких наявні написи «CHERRY BLOSSOM», свічку рожевого кольору та дерев`янний предмет ззовні схожий на булаву, який був залишений на могилі загиблого, з метою його ототожнення, як захисника Вітчизни.

В подальшому ОСОБА_5 , тримаючи вищезазначене майно при собі, із місця скоєння злочину зникла, а викраденим майном розпорядилась на власний розсуд, чим вчинила наругу над могилою покійного.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України, тобто наруга над могилою, а також незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі померлого.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Вінниці, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, раніше не судимій - 01.04.2025, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України.

Водночас, винуватість ОСОБА_5 у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підтверджується відповідними доказами, які містяться у матеріалах кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відповідно до ст. 177 КПК України, до ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування вказаного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

-підозрювана ОСОБА_5 вчинила умисний нетяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк, а тому без обрання їй запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, через усвідомлення можливої втрати свободи на тривалий строк зможе ухилитися від явки до органів досудового розслідування (слідчого), прокурора, та суду, залишивши район, область та межі держави, де вона проживає, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення йому покарання за скоєний злочин.

-підозрювана ОСОБА_5 маючи змогу вільно пересуватися, може вчинити інші кримінальні правопорушення.

-підозрювана ОСОБА_5 , маючи змогу вільно пересуватися, може незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, маючи їх анкетні дані, отримані з наданими йому копіями із матеріалів кримінального провадження.

-підозрювана ОСОБА_5 , маючи змогу вільно пересуватися, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У той же час, застосування до підозрюваної іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

1) особисте зобов`язання, є недостатньо суворим запобіжним заходом, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину та наслідкам, які були завдані вчиненням злочину.

2) особиста порука, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Звертаючись із клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження, враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 297 КК України, репутацію підозрюваної, її вік і стан здоров`я, матеріальний стан, а також тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні інкримінованого злочину .

На переконання сторони обвинувачення, всі вищевказані обставини, у своїй сукупності свідчать про те, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 , в рамках даного кримінального провадження є недоцільним та малоефективним, оскільки вони не можуть запобігти наявним ризикам та забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Враховуючи, що підозрювана ОСОБА_5 , має постійне місце проживання, застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту буде достатнім для попередження вищевказаних ризиків.

Враховуючи викладені обставини слідчий звернувся до суду з даним клопотання та просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому наявні достатні підстави для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, оскільки ризики, які повідомив прокурор у судовому засіданні є необґрунтованими.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні просила не застосовувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки в такому разі вона не зможе здійснювати належний догляд за своєю дитиною. Вона не зможе відводити та забирати її (дитину) з дитячого садочка, купувати дитині їжу, займатись її виховним та навчальним процесом. Допомогти їй з дитиною нікому, оскільки вона мати одиначка.

Вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали клопотання слідчого та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданими сторонами кримінального провадження доказами обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 30.03.2025; протоколом огляду місця події від 31.03.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 31.03.2025; протоколом проведення обшуку від 31.03.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 01.04.2025; протоколом огляду документу від 01.04.2025; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 01.04.2025; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 01.04.2025; протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_5 від 01.04.2025; іншими матеріалами кримінального провадження.

Матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор та слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру оголошену ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні умисного нетяжкого кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 3 років, проте раніше не судима, має на утриманні малолітню дитину.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації нею таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрювана особа обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи підозрюваний наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, враховуючи особу підозрюваної ОСОБА_5 , наявний ризик незаконного впливу на потерпілу, свідків або експертів у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки, відповідно до норм кримінального процесуального законодавства України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише тими свідченнями, які він сприйняв безпосередньо під час судового засідання або які отримані у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею, та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому та/або прокурору, а також і посилатися на такі показання, а тому ризик впливу на свідків існує не лише на стадії досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та їх дослідження.

Інформації про ухилення чи перешкоджання слідству немає, відтак ризик уникнення від слідства наразі не підтверджується. Відомостей щодо наявності інших підозр у вчиненні кримінальних правопорушень стосовно підозрюваного не встановлено. Також слідчим не вказано, які конкретно речі та документи може сховати чи спотворити підозрювана, що мають значення для досудового розслідування та не були долучені слідчим до матеріалів кримінального провадження та не визнані речовими доказами.

На думку слідчого судді більш м`які запобіжні заходи, ніж домашній арешт не будуть достатнім стримуючим фактором та не забезпечать належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_5 .

При цьому, враховуючи особу підозрюваної, зокрема наявність у неї на утриманні неповнолітньої дитини - ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_4 , який з 27.10.2023 відвідує КЗ ДНЗ № 1 ВМР, та який перебуває виключно на утриманні підозрюваної (шлюб підозрюваної з батьком дитини розірвано рішенням суду від 14.03.2024 у справі № 127/36433/23), якій (дитині) необхідно забезпечувати відповідний навчальний та виховний процес та режим харчування, слідчий суддя вважає, що для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний період доби буде достатнім для попередження ризиків вказаних слідчим та прокурором в судовому засіданні.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, що полягає у забороні залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в проміжок часу з 21:00 години до 07:00 години.

Визначити строк дії ухвали, в межах строку досудового розслідування, тобто до 01 червня 2025 року.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати на виклики до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою на визначений ними час;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована і проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування з особами, які мають процесуальні статуси потерпілого, свідка, експерта у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Направити ухвалу для виконання органу Національної поліції України за місцем проживання ОСОБА_5 для негайної постановки на облік підозрюваної, про що повідомити слідчого і прокурора.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя