Справа № 283/1171/22
Провадження №1-кс/283/49/2025
У Х В А Л А

23 січня 2025 року м. Малин

Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , володільця майна, підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.07.2022 за №0000127 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту, в обґрунтування якого зазначила, що 01.07.2022 СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внесені відомості до ЄРДР за №0000127 та розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України.

09.01.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР 01.07.2022 за № 0000127 за ч. 4 ст. 246 КК України, відповідно до якої він підозрюється у тому, що своїми умисними діями, які виразились у вчиненні 01.07.2022, у невстановлений слідством час, незаконної порубки 4 сухостійних дерев породи сосна в об`єкті природно-заповідного фонду лісовому заказнику місцевого значення «Острів», що знаходиться у 5 виділі 21 кварталу Малинського лісництва філії «Радомишльське лісомисливське господарство» ДСГП «Ліси України», та перевезенні незаконно зрубаних в об`єкті природно-заповідного фонду дерев, що спричинили тяжкі наслідки у вигляді матеріальної шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 188952,5 грн.

У зв`язку із наявністю підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді прокурором підготовано позовну заяву в інтересах держави в особі Малинської міської ради про стягнення з ОСОБА_4 завданої злочинними діями шкоди навколишньому природному середовищу, яка підлягає розгляду в порядку ст. 128 КПК України під час розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні № 10000127.

З метою відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення, під час досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на рухоме та нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_4 , з метою забезпечення цивільного позову.

Прокурор у судовому засіданні підтримала клопотання, просила його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив відмовити у накладенні арешту на майно, оскільки клопотання необґрунтоване належними доказами. Так підозрюваний зазначив, що розрахунок шкоди у кримінальному провадженні проведений неналежно, оскільки до обрахунку взято дані, які не відповідають іншим матеріалам справи. Так, експерт обрахував шкоду, виходячи із діаметру 4-х пнів, в той же час протоколом огляду місця події та ухвалою слідчого судді про накладення арешту зафіксовано наявність 3-х пнів та їх діаметри. Також підозрюваний наголосив, що ухвалою слідчого судді від 06.07.2022 на його автомобіль вже накладений арешт, який є чинним. Вартість автомобіля є такою, яка, при потребі, може покрити вартість завданої шкоди у повному обсязі. При тому, що вартість квартири та іншого майна, на яке просить накласти арешт прокурор, значно перевищує розмір шкоди, заявленої прокурором, тому накладення арешту на все його майно є неспівмірним.

Вислухавши учасників судового засідання, перевіривши надані матеріали та дослідивши докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу №1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п.1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п.2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно зі ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п.1 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Крім того, згідно з нормами глав 10 та 17 КПК України, правові підстави, з яких вноситься клопотання про накладення арешту та, відповідно, накладається арешт слідчим суддею, мають співвідноситися з обставинами кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що 01.07.2022 СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внесені відомості до ЄРДР за №0000127 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України.

Ухвалою слідчого судді Малинського районного суду Житомирської області від 06.07.2022 задоволено клопотання заступника начальника СВ ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 . Накладено арешт у формі позбавлення права на відчуження, розпорядження, користування на автомобіль марки «FORD TRANSIТ», д.р.н. НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , належить ОСОБА_4 ; 60 шт. дерев`яних колодок породи сосна, діаметру від 15 см до 32 см; дві бензопили; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «FORD TRANSIТ», д.р.н. НОМЕР_1 серії НОМЕР_2 ; фрагмент сліду відтиску протектора колеса транспортного засобу з лівої колії, яким відобразився на поверхні лісового моху; контрольний зріз з пня №1 діаметром 38 см; фрагмент розкряжованої деревини довжиною 81 см діаметром 15 см; контрольний зріз з пня №2 діаметром 44 см; контрольні зрізи зі стовбура дерева №3, які відмічені №3 діаметром 20 см та №4 діаметром 12 см; контрольний зріз з пня дерева сосни №4 діаметром 32 см.

Відповідно до висновку експерта № 1394/22-25 від 09.12.2024 розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки 4 сухостійних дерев породи сосна звичайна в лісовому заказнику місцевого значення «Острів», квартал №21 виділ №5 Малинського лісництва ДП «Радомишльське ЛМГ» (нині філія «Столичний лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України»), становить 188952,50 грн. При цьому на вирішення експертові було першопочатково було поставлено питання про загальну кількість видалених дерев, їх породу, сорт, вік, категорію насаджень (а.с. 15 зворот), в подальшому постановою від 15.07.2024 уточнено запитання призначеної судової інженерно-екологічної експертизи та на вирішення поставлено питання щодо розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки 4 сухостійних дерев породи сосна звичайна середній діаметр яких: пень № 1 діаметр 38 см, пень №2 діаметром 44 см, пень № 3 діаметром 20 см, пень № 4 діаметром 32 см (а.с. 16).

З аналізу вказаного слідує, що доводи підозрюваного проте, що висновок експерта, яким визначено розмір заподіяної шкоди є суперечливим, оскільки до обрахунку взято дані, які не відповідають іншим матеріалам справи в частині кількості та діаметру пнів, є слушними.

Крім того, слідчим суддею Малинського районного суду Житомирської області неодноразово встановлено, а Житомирським апеляційним судом підтверджено, факти істотного порушення органом досудового розслідування вимог процесуального закону щодо незаконного вилучення у ОСОБА_4 та утримання без законної підстави 27 колод породи сосна (ухвали слідчого судді Малинського районного суду від 19.07.2022, 29.11.2023, 16.12.2024, ухвали Житомирського апеляційного суду від 28.07.2022, 18.12.2024).

Так, слідчим суддею в ухвалі від 16.12.2024 встановлено, що через порушення органом досудового розслідування вимог щодо маркування, опечатування, накладення бірок на колоди під час огляду місця події, їх неможливо ідентифікувати.

Ухвалою слідчого судді від 29.11.2023 слідчого та прокурора зобов`язано повернути 27 колод ОСОБА_4 , однак в порушення вимог закону та приписів судового рішення, колоди продовжують незаконно утримуватись на території ВП №1 Коростенського РУП та з ними проводяться слідчі дії та судові експертизи, в тому числі і проведено судову інженерно-екологічну експертизу № 1394/22-25 від 09.12.2024, якою визначено розмір шкоди, заподіяний навколишньому природному середовищу незаконною порубкою.

При вирішенні даного клопотання слідчий суддя також враховує, що, як зазначено вище, з 06.07.2022 на підставі ухвали слідчого судді Малинського районного суду на автомобіль підозрюваного в межах даного кримінального провадження вже накладено арешт, ухвалою слідчого судді Малинського районного суду Житомирської області від 10.08.2022 частково задоволено клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна та скасовано арешт в частині позбавлення права користування автомобілем марки «Ford Transit», д.р.н. НОМЕР_1 , накладений на підставі ухвали слідчого судді Малинського районного суду Житомирської області від 06 липня 2022 року. Тобто арешт автомобіля в частині заборони відчуження та розпорядження є наразі чинним.

За результатами моніторингу цін на веб-ресурсі AUTO.RIA вартість автомобіля марки «FORD TRANSIТ» 1998 року випуску (аналогічного з автомобілем підозрюваного, на який накладено арешт) може складати від 1135 до 4200 доларів США, що за курсом НБУ на день розгляду клопотання становить від 47708 грн до 176536,5 грн.

За результатами проведеної оцінки Фондом державного майна України встановлена наступна вартість наявного у ОСОБА_4 нерухомого майна:

- квартира за адресою: АДРЕСА_1 - 741086,70 грн;

- житловий будинок з господарськими будівлями, за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 39,4 кв.м, житлова площа 24,3 кв.м, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав № 408967053 загальною вартістю 17544,00 грн фактично не існує, оскільки знесений власником;

- земельна ділянка за кадастровим номером :08:000:0160, площею 2 га, розташована за адресою: Житомирська область, Коростенський район с. Діброва - 44388,19 грн;

- нежитлові будівлі і споруди, корівник площею 590,5 кв.м та телятник площею 1584, 9 кв.м, об`єкт житлової нерухомості, які знаходяться за адресою: Житомирська область, Коростенський район, с. Діброва, комплекс будівель та споруд №3 - 2401259,09 грн.

На думку слідчого судді, з врахуванням суперечливих даних, на підставі яких було проведено експертизу та визначено розмір шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, вартість автомобіля марки «FORD TRANSIТ» д.р.з. НОМЕР_1 , на який накладено арешт ухвалою слідчого судді від 06.07.2022 та який станом на 23.01.2025 продовжує діяти, є достатньою для забезпечення цивільного позову прокурора у разі його задоволення. Накладення арешту на інше майно ОСОБА_4 , заявлене у клопотанні, є неспівмірним із розміром шкоди, який визначений у даному кримінальному провадженні.

З метою недопущення необґрунтованого процесуального обмеження підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для арешту майна, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст.171-173, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.07.2022 за №0000127 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, про арешт майна відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1