Дата документу 23.01.2025Справа № 554/569/25
Провадження № 1-кс/554/1699/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Полтаві клопотання старшого слідчого в ОВС СВ УСБУ в Полтавській області майора юстиції ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0000277 від 11.12.2024, за підозрою ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Дніпро, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Управління СБ України в Полтавській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000277 від 11.12.2024, за підозрою ОСОБА_8 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого

ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України.

В той же час, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

за попередньою змовою з громадянином України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які усвідомлювали, що Російська Федерація здійснює широкомасштабну неспровоковану військову агресію і збройний напад проти України, у зв`язку з чим в Україні у встановленому законом порядку введено воєнний стан і оголошено загальну мобілізацію, в грудні 2024 року, більш точну дату під час досудового розслідування не встановлено, виник злочинний умисел, направлений на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, шляхом виготовлення та збуту військовозобов`язаним особам підробних офіційних документів, що звільняють від призову під час мобілізації, а саме посвідчень співробітників ДСНС України.

Так, на виконання загального злочинного умислу, ОСОБА_8 ,

на початку січня 2025 року, більш точну дату під час досудового розслідування не встановлено, запропонував громадянину України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , придбати посвідчення співробітника ДСНС України, з метою введення в оману працівників ТЦК та СП та ухилення від загальної мобілізації в особливий період.

ОСОБА_8 , діючи з умислом, спрямованим на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, з корисливих мотивів, 11.01.2025 близько 10 год. 23 хв., перебуваючи неподалік магазину з написом «Оптовичок» розташованому по вул. Шевченка 27а, с. Дмитрівка Кременчуцького району Полтавської області під час особистої зустрічі з ОСОБА_9 детально розповів про порядок оформлення та використання посвідчення працівника ДСНС України, а також порядок дій під час спілкування з представниками ТЦК та СП, які здійснюють заходи

з оповіщення військовозобов`язаних осіб.

Окрім вказаного, ОСОБА_8 , під час вказаної зустрічі повідомив ОСОБА_9 перелік документів, які необхідно надати останньому при наступній зустрічі для оформлення вказаного посвідчення та вартість вказаної послуги, яка складає 2800 доларів США.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір, 14.01.2025 приблизно о 13 год. 34 хв. ОСОБА_8 під час особистої зустрічі в автомобілі «Мерседес Спрінтер», білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , на перехресті вулиць Шевченка та Незалежності в с. Дмитрівка Кременчуцького району Полтавської області, перебуваючи, з ОСОБА_9 отримав від останнього заздалегідь обговорений пакет документів та грошові кошти в сумі 121 300 грн.

Разом із цим, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_9 , що посвідчення буде виготовлено протягом тижня, та про його готовність ОСОБА_8 додатково повідомить ОСОБА_9 ..

В подальшому, реалізовуючи злочинний намір, 15.01.2025 ОСОБА_8 , із залученням третіх осіб, які необізнані в загальному злочинному плані, передав ОСОБА_4 отриманий у ОСОБА_9 пакет документів, а також частину грошових коштів.

В свою чергу, ОСОБА_4 , реалізовуючи загальний злочинний план, спрямований на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, шляхом виготовлення та збуту військовозобов`язаним особам підробних офіційних документів, що звільняють від призову під час мобілізації, а саме посвідчень співробітників ДСНС України, та бажаючи довести його до кінця, розуміючи наслідки своїх дій, організував виготовлення на ім`я ОСОБА_9 підробного посвідчення співробітника ДСНС України.

16.01.2025, з використанням послуг поштового оператора ТОВ «Нова Пошта», ОСОБА_4 , з метою виконання заздалегідь обговореного та узгодженого плану протиправних дій, відправив ОСОБА_8 виготовлене підробне посвідчення співробітника ДСНС України на ім`я ОСОБА_9 ,

з метою подальшої передачі його ОСОБА_9 .

20.01.2025 ОСОБА_8 під час особистої зустрічі з ОСОБА_9 передав останньому посвідчення співробітника ДСНС України серії НОМЕР_2 , виданого на ім`я ОСОБА_9 , з метою ухилення останнім від мобілізації в особливий період.

20.01.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю м. Дніпро, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, яке віднесене законом про кримінальну відповідальність до злочинів проти основ національної безпеки України.

Вина підозрюваного ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, підтверджується зібраними у провадженні доказами, а саме:

-повідомленням 1 відділу ГВ ЗНД УСБУ в Полтавській області про виявлення ознак кримінального правопорушення;

-протоколами допиту свідка ОСОБА_9 ;

-відповідями оперативного підрозділу на доручення слідчого;

-розсекреченими протоколами за результатами проведення НСРД;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Злочини проти основ національної безпеки України є найбільш небезпечними посяганнями на суспільні відносини, що забезпечують державну безпеку, обороноздатнiсть, незалежність країни, її конституційний лад. Без належної кримінально-правової охорони цих соціальних цiнностей неможливе нормальне функціонування держави та вiдповiдних її iнститутiв.

Об`єктом злочинів проти основ національної безпеки є суспiльнi відносини, що забезпечують саме існування України як суверенної, незалежної, демократичної, соціальної i правової держави (ст. 1 Конституцiї України).

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Підозрюваному може загрожувати покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Підозрюваний в судовому засіданні вказав, що вину не визнає, та заперечує проти задоволення клопотання слідчого. Зазначив, що на його утриманні перебуває мати пенсіонерка, яка перебуває на повному його утриманні.

Захисник ОСОБА_6 , в судовому засіданні вказав, що підтримує свого підзахисного та заперечує проти задоволення клопотання слідчого та просить обрати його підзахисному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Приєднав до матеріалів справи документи про стан здоров`я матері підозрюваного пенсіонерки.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні вказала, що підтримує свого підзахисного, вважає підозру не обґрунтованою, ризики, передбачені ст. 177 КПК України не доведеними, просить обрати до її підзахисного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, враховуючи його міцні соціальні звязки.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, які визначені цією статтею.

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Сторона обвинувачення на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність особи до вчинення нею злочинів є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, як на території України, так і на території тимчасово окупованих Донецької та Луганської областей, Автономної Республіки Крим, а також закордоном, у т.ч. на території Російської Федерації через усвідомлення втрати свободи на тривалий час, за скоєння ним злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Також враховуючи особливу зухвалість вчиненого кримінального правопорушення підозрюваний перебуваючи на волі зможе вжити заходів конспірації з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення йому покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення.

Окрім цього, зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення слідчих дій у справі чи затягуванні з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування.

Також, підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи поза аудіо-, візуальним контролем працівників установи виконання покарань, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановлені всі обставини, які підлягають доказуванню, зокрема ОСОБА_4 матиме змогу власноручно або за допомогою інших невстановлених осіб, знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для досудового розслідування (фото-, та відеоматеріали, документи, тощо).

Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, які можуть давати викривальні покази щодо нього.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків, експертів, спеціалістів існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того з метою ухилення від кримінальної відповідальності він зможе як сам так і на його вимогу використовуючи інших осіб, шляхом вмовлянь, погроз видати інформацію про інших учасників злочину, чи підкупу впливати, або вимагати впливу на свідків, потерпілого та очевидців вчиненого злочину, відомості про які він може отримати як з копій матеріалів кримінального провадження так із інших джерел.

Також, підозрюваний може продовжити вчинення кримінального правопорушення, у якому він підозрюється або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, неможливо буде запобігти контактам з іншими невстановленими співучасниками вчинення злочину, з якими перебуваючи на свободі ОСОБА_4 зможе вільно спілкуватись та координувати їхні дії щодо приховування слідів та засобів вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, застосовується запобіжних захід, визначений пунктом 5 частини першої статті 176 КПК України тримання під вартою.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, особливо в умовах воєнного стану та триваючої збройної агресії рф проти України.

Таким чином, суспільний інтерес у справі, який полягає у досягненні цілей, визначених ст. 177 КПК України, перевищує можливі позитивні характеристики підозрюваного.

У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом із цим, згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Однак, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-408, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

На підставі викладено клопотання слідчого підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 376 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и л а:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Полтавська установа виконання покарань (№23)» строком на 57 днів з 23.01.2025 року 11 год. 15 хв. до 20.03.2025 року 11 год. 15 хв. в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали суду до 20.03.2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Зобовязати слідчого, який вніс клопотання про обрання міри запобіжного заходу утримання під вартою, повідомити родичам заарештованого про взяття під варту.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1