печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1222/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0001516 від 08.12.2021, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковник поліції ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001516 від 08.12.2021 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 296, ч. 1 ст. 263 КК України, матеріали щодо якого виділено з кримінального провадження № 0000199 від 04.03.2021, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та перебуває за межами України, та який постановою слідчого від 08.12.2021 оголошений у розшук та в подальшому 07.01.2025 оголошений у міжнародний розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисник в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, надавши письмові заперечення, у яких вказав на те, що не доведено того факту, що ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук, що позбавляє слідчого суддю права для обрання йому запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001516 від 08.12.2021 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 296, ч. 1 ст. 263 КК України, матеріали щодо якого виділено з кримінального провадження № 0000199 від 04.03.2021.

01.07.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України у кримінальному провадженні 0000199.

18.11.2021 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозру та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 296 КК України у кримінальному провадженні 0000199.

Повідомлення про підозру вручено у спосіб, передбачений главою 11 КПК України для вручення повідомлень.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

Відповідно до листа від 20.04.2022 з відділення поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області встановити місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_6 не надалось можливим.

Відповідно до листа від 12.09.2024 з відділення поліції № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області отримано інформацію, що підозрюваний ОСОБА_6 може перебувати на тимчасово окупованій території України або за межами держави.

Таким чином ймовірніше за все на даний час підозрюваний знаходиться за межами України, або в місцях ведення активних бойових дій на тимчасово окупованій території України тому вжитими заходами не представилось можливим встановити його місцезнаходження.

У зв`язку із тим, що місцезнаходження підозрюваного не відоме через його перебування за межами України та переховування від органів досудового розслідування, 08.12.2021 ОСОБА_6 оголошений у розшук та в подальшому 07.01.2025 - у міжнародний розшук.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, а тому у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України, що спростовує доводи сторони захисту щодо відсутності оголошення міжнародного розшуку підозрюваного, як ключового елемента для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

Поряд з цим, слідчий суддя зобов`язаний встановити відповідність повідомленої ОСОБА_6 підозри критерію «обґрунтована підозра».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 296 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- оглядом місця події за адресою: м. Полтава, вул. Ляхова, 10-а в ході якого вилучені чотири стріляні гільзи, калібру 9 мм.;

- оглядом автомобіля «TOYOTA CAMRY», білого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 на перехресті вулиць Сінної та Шевченко в ході якого вилучений пістолет «BAREDDA S56», серійний номер « НОМЕР_2 », калібру 9 мм. Р.А.К.;

- протоколом огляду мобільного телефону «iPhone SE»;

- висновком експерта № СЕ-19/117-21/2673 від 10.03.2021 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 11.03.2021 р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11.03.2021 р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 04.03.2021 р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.03.2021 р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 15.03.2021 р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 15.03.2021 р.;

- протоколами перегляду відеозаписів;

- речовими доказами, а також іншими іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим передбачає покарання у вигляді позбавлення волі; вказаний ризик обґрунтовується наявністю повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за яке може бути призначено покарання у вигляді реального позбавлення волі на строк до 7 років. Ризик незаконно впливати на свідків обґрунтовується тим, що з метою зміни їх показів на його користь, що унеможливить якісне проведення досудового розслідування, у проведенні наступних слідчих дій з метою встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є також реальним та обґрунтовується тим, що ОСОБА_6 на даний час в Ленінському районному суді м. Полтави, триває розгляд кримінального провадження за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , оголошений у міжнародний розшук, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0001516 від 08.12.2021 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Полтави, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під варт.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1