Справа № 638/1747/25
Провадження № 1-кс/638/573/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2025 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000159 від 29.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова звернувся прокурор з клопотанням, в якому просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучений в ході огляду речей в період часу з 08 години 41 хвилину по 09 годину 00 хвилин 29.08.2024 року за адресою: Харківська область, м.Ізюм, площа Садова 18/75, мобільний телефон Самсунг А23, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 ..

В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000159 від 29.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.01.2025 року о 22.25 до ЧЧ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 28.01.2025 приблизно о 22:15 за адресою: м.Ізюм, вул.Космонавтів, 12 відбулась стрільба.

В ході проведення першочергових слідчо-оперативних дій було встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи військовослужбовцем НОМЕР_3 штурмової бригади, в/ч НОМЕР_4 , використовуючи малозначний привід з хуліганських мотивів обстріляв металеві ворота, хвіртку будинку, в якому мешкає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом зі своєю цивільною дружиною - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та її матір`ю ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .. Внаслідок даного обстрілу зазнали пошкодження металеві ворота, хвіртка та стіна будинку біля входу до будинку АДРЕСА_1 , в результаті чого виявлено кульові отвори на воротах з хвірткою та сколи цегли на стіні будинку поруч із входом до будинку.

В період часу з 08 години 41 хвилину по 09 годину 00 хвилин 29.08.2024 на підставі добровільної видачі ОСОБА_4 в приміщенні Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проведено огляд речей, а саме мобільного телефону Самсунг А23, при огляді якого в налаштуваннях у вкладці про телефон мається інформація про телефон ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 . По закінченню огляду мобільний телефон було вилучено до Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області. 29.01.2025 року постановою слідчого мобільний телефон визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що вказаний мобільний телефон має доказове значення за даним кримінальним провадженням, визнані речовими доказами та зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування. Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направлені на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

В судове засідання прокурор не з`явилась, просила клопотання розглянути у її відсутність та задовольнити.

Інші учасники провадження в судове засідання не з`явились, про розгляд повідомлялись.

У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався без фіксації судового процесу технічними засобами.

Розглянувши клопотання, дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.

Встановлено, що СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000159 від 29.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України. Процесуальне керівництво здійснює Чугуївський відділ Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони.

З Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000159 вбачається, що 28.01.2025 о 22.25 до ЧЧ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 28.01.2025 приблизно о 22:15 за адресою: м.Ізюм, вул.Космонавтів, 12 відбулась стрільба. В ході проведення першочергових слідчо-оперативних дій було встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи військовослужбовцем НОМЕР_3 штурмової бригади, в/ч НОМЕР_4 , використовуючи малозначний привід з хуліганських мотивів обстріляв металеві ворота, хвіртку будинку, в якому мешкає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом зі своєю цивільною дружиною - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та її матір`ю ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .. Внаслідок даного обстрілу зазнали пошкодження металеві ворота, хвіртка та стіна будинку біля входу до будинку АДРЕСА_1 , в результаті чого виявлено кульові отвори на воротах з хвірткою та сколи цегли на стіні будинку поруч із входом до будинку.

Надані докази свідчать про обґрунтованість вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Згідно ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майно є речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте, злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі відчуження.

Відповідно до ст..171 КПК України - клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При цьому клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно п. 2.6. «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014р. при вирішенні питання щодо накладення арешту на майно слід керуватись такими нормами: ст..171 КПК визначено вимоги, які стосуються як змісту клопотання про арешт майна, так і строків його подання до слідчого судді, суду. Згідно з ч.3 ст.172 КПК, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ст.171 КПК, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. Тому у випадку подання клопотання слідчого чи прокурора з порушенням строків, встановлених ч.5 ст.171 КПК, слідчий суддя постановляє ухвалу про повернення цього клопотання прокурору, а не ухвалу про відмову у його задоволенні. При цьому слід враховувати положення, закріплені у ст.117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.

За текстом клопотання прокурор зазначає, що в ході огляду речей в період часу з 08 години 41 хвилину по 09 годину 00 хвилин 29.08.2024 року за адресою: Харківська область, м.Ізюм, площа Садова 18/75, мобільний телефон Самсунг А23, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 .

Натомість прокурором до клопотання додано протокол огляду речей від 29.01.2025 року. Крім того матеріали клопотання не містять даних щодо належності вилученого майна саме ОСОБА_4 ..

З огляду на викладене, вважаю наявними підстави для повернення прокурору даного клопотання для належного оформлення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання прокурора Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000159 від 29.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України повернути прокурору.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1