Справа № 366/3574/24
Провадження № 1-кс/366/191/25
УХВАЛА

20.03.2025 с-ще Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання начальника слідчого відділення ВП № 1 Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному проваджені № 0000206, відомості про яке внесено до ЄРДР 03.02.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 190, ч.ч. 1, 2 ст. 200, ч.ч. 1, 2 ст. 209 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням, у якому просив накласти на автоматичну пральну машину з фронтальним завантаженням марки ARDES WMS-6109 та мобільний телефон марки XIAOMI Redmi Note 13 IMEI 1: НОМЕР_1 ; ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , які перебувають у власності ОСОБА_4 із забороною відчуження та розпорядження ними.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вимоги до клопотання про арешт майна визначені статтею 171 КПК України.

За ч.ч. 1, 2 цієї статті, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В порушення наведених вимог, слідчий долучив до клопотання матеріали кримінального провадження, які є копіями та не завірені жодним чином.

Частиною 20 пункту 1 статті 1 Закону України «Про стандартизацію» визначено, що стандарт нормативний документ, а не нормативно-правовий акт.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23 Закону України «Про стандартизацію» національні стандарти застосовуються безпосередньо чи шляхом посилання на них в інших документах. Національні стандарти застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами.

Порядок оформлення копій документів унормований Наказом Міністерства юстиції України №1000/5 від 18.06.2015 «Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях». У пункті 1 Розділу 1. Глави І Правил організації діловодства зазначено, що ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності.

Пунктом 8 Розділу 10 Глави 2 Правил організації діловодства встановлено, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Слід звернути увагу на те, що у п. 11 Розділу 1 Глави ІІ Правил організації діловодства міститься посилання на необхідність застосування положень Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженому наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 року № 55 (далі ДСТУ 4163-2003).

Згідно з пунктом 5.26 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», затвердженого наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144, який набрав чинності з 1 вересня 2021 року, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного суду від 18.12.2018 у справі №761/5894/17, від 08.05.2019 року у справі №160/7887/18, від 01.06.2021 у справі №640/6758/20, від 01.07.2021 у справі №750/5843/19, від 01.06.2021 у справі №640/6758/20 та постанові Великої палати Верховного Суду від 04.07.2023у справі № 233/4365/18.

Таким чином, долучення до клопотання незавірених копій матеріалів кримінального провадження свідчить про недотримання вимог ч. 2 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З огляду на встановлені недоліки клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про надання 72 годин для їх усунення.

Керуючись ст. ст.36, 37, 64-2, 132,171,172 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання начальника слідчого відділення ВП № 1 Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному проваджені № 0000206, відомості про яке внесено до ЄРДР 03.02.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 190, ч.ч. 1, 2 ст. 200, ч.ч. 1, 2 ст. 209 КК України, повернути слідчому для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині цієї ухвали.

Встановити строк 72 години з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити слідчому, що у разі не звернення з таким клопотанням до слідчого судді у встановлений для усунення недоліків строк, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню. У разі усунення недоліків клопотання в межах встановленого строку, останнє буде прийнято до розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1