У Х В А Л А

Іменем України

12 грудня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

представника заявника скарги: адвоката ОСОБА_3 (на відеоконферензв`язку)

прокурора: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами ОСОБА_5 .

Скарга мотивована тим, що Вінницькою окружною прокуратурою Вінницької області допущено бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень за заявами ОСОБА_5 адресованих Президенту України, Генеральному прокурору України, Міністерству юстиції, Верховній раді України.

В подальшому, заявнику була надана відповідь про те, що відомості про кримінальні правопорушення, які зазначені у його заявах, всупереч вимогам КПК України, не були внесені до ЄРДР.

Враховуючи, що вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України не виконані, ОСОБА_5 звернувся до суду з даною скаргою.

ОСОБА_5 в категоричній формі відмовився приймати участь у судовому засіданні. Працівник установи виконання покарань, де знаходиться ОСОБА_5 , зазначив, що ОСОБА_5 не бажає приймати участь в судовому засіданні, оскільки він вважає, що захисник має бути присутнім разом з ним в установі виконання покарань, а не на відеоконференцзв`язку.

В той же час, адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначила, що всі дії вчинені ОСОБА_5 вона підтримує, вимоги скарги вона вважає обгрунтованими, додаткових пояснень немає. Що стосується присутності захисника в установі виконання покарань адвокат ОСОБА_3 зазначила, що в силу її стану здоров`я, а також враховуючи численну кількість скарг ОСОБА_5 вона позбавлена можливості постійно перебувати в установі виконання покарань при розгляді скарг ОСОБА_5 , про що останньому було відомо.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

В той же час, за правилами встановленими частиною третьою статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Таким чином, враховуючи те, що:

- дана справа надійшла на розгляд суду 21 листопада 2023 року більше ніж рік справа перебуває в провадженні суду;

- судом призначалися судові засідання 19 (дев`ятнадцять) разів: 23.11.2023, 04.12.2023, 29.01.2024, 14.02.2024, 06.03.2024, 18.04.2024, 21.05.2024, 10.06.2024, 25.06.2024, 08.07.2024, 23.07.2024, 04.09.2024, 12.09.2024, 07.10.2024, 29.10.2024, 30.10.2024, 20.11.2024, 29.11.2024, 12.12.2024;

- з матеріалів скарги слідує, що ОСОБА_5 вимоги скарги підтримує в повному обсязі;

- категоричну відмову ОСОБА_5 приймати участь у судовому засіданні, без поважних причин, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу без участі скаржника, однак за наявності його захисника, за наявними матеріалами.

Прокурор Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги посилаючись на те, що численні заяви ОСОБА_5 є ідентичними та не містять будь-яких конкретних даних, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Заслухавши пояснення представника заявника скарги та прокурора, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_5 звернувся до Президента України, Генерального прокурора України, Міністерства юстиції України та Верховної ради України із заявами (повідомленнями) про злочини, працівниками Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)», прокурорами та слідчими ДБР.

Заява - повідомлення мотивована тим, що прокурори та слідчі ДБР кришують злочинців, не виконують рішення суду, працівниками Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)» вчиняються кримінальні правопорушення відносно ОСОБА_5 , а саме: підроблення процесуальних документів, позбавлення його належного харчування, позбавлення права на прогулянку, не надання права на судовий захист, не вручення судових повісток, не надання документів по справах, не виконання судових рішень, порушення права на зустрічі з адвокатом, позбавлення права користування телефоном, позбавлення права користування планшетом, безпідставного заковування у кайданки, безпідставного поміщення у карцер, нанесення йому тілесних ушкоджень, не надання можливості на повноцінний сон, катування та фізичного знищення.

Зазначені вище заяви (повідомлення) ОСОБА_5 Офісом Генерального прокурора України, Хмельницькою обласною прокуратурою та Вінницькою обласною прокуратурою направлені до Вінницької окружної прокуратури Вінницької області для розгляду по суті.

Листом за підписом заступника керівника Вінницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 від 20.10.2023 №50-51-21 заявника повідомлено про те, що:

«....... що зазначені у зверненнях доводи неодноразово перевірялися окружною прокуратурою за Вашими попередніми зверненнями, про що Вам надавалися письмові відповіді, останні рази 20.10.2022, 08.02.2023 та 04.09.2023.

Одночасно перевіркою доводів щодо незабезпечення працівниками установи Вашої участі в розгляді судами справ в режимі відеоконференцзв`язку, порушень не встановлено. Згідно рапортів та пояснень працівників установи в основному судові засідання у поточному році за Вашої участі в режимі відеоконференцзв`язку проведено. В окремих випадках Вас не виводили з камерного приміщення до кімнати для проведення відеоконференцзв`язку у зв`язку з перенесенням судом розгляду справ на інші дати, за відповідним повідомленням останніх.

Перевіркою забезпечення Вашого права на телефонні дзвінки порушень не встановлено, такі дзвінки Вам надаються з урахуванням поданих заява у тому числі заяв інших засуджених можливо неодночасного їх виконання, завантаженості працівників установи у виконанні своїх функціональних обов`язків, повітряних тривог та інше. На необхідність забезпечення прав засуджених з даних питань неодноразово зверталась увага адміністрації установи у поточному та минулих роках, у зв`язку з чим здійснено перерозподіл функціональних обов`язків працівників установи, з метою забезпечення такого права засуджених.

Перевіркою не підтверджено факти приниження працівниками установи Вашої честі та гідності, віросповідання, висловлення погроз та безпідставного застосування до Вас спеціальних засобів (кайданок), знущання над тваринами, незабезпечення права на 8-годинний сон, порушення порядку огляду посилок та передач, безпідставного вилучення їх змісту та інше. Визначені законодавством спеціальні засоби застосовуються до засуджених у порядку, передбаченому ст. 102 та ст. 107 Кримінально-виконавчого кодексу України, розділу ІІ та ХХVІ «Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарань», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 28.08.2018 №2823/5.

Ваші доводи про втручання адміністрації установи у Вашу конфіденційну розмову із захисником та здійснення тиску на останнього не підтверджено. Зокрема, у випадку оголошення повітряної тривоги, пов`язаної з військовою агресією російських військ, працівники установи, в межах компетенції, зобов`язані забезпечити безпеку в`язнів, які тримаються в установі та осіб, які перебувають на її території, на побаченнях та зустрічах із засудженими, у тому числі щодо можливості перерви таких зустрічей.

Щодо досудового розслідування органами державного бюро розслідувань кримінальних проваджень, зазначених у зверненнях, закриття окремих з них, повідомляю, що процесуальне керівництво по цим здійснюється безпосередньо Вінницькою обласною прокуратурою.

Враховуючи вищевикладене, за результатами перевірки всіх доводів, викладених у Ваших зверненнях, а саме з питань, які раніше не вивчалися окружною прокуратурою, підстав для вжиття заходів прокурорського реагування наразі не вбачається.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїх заявах (повідомленнях) ОСОБА_5 підставою для звернення із заявою до Президента України, Генерального прокурора України, Міністерства юстиції України та Верховної ради України стало те, що вчиняються кримінальні правопорушення працівниками Державної установи «Вінницька установа виконання покарань (№1)», прокурорами та слідчими ДБР.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяви повідомлення) ОСОБА_5 вважає, що відомості, які зазначені у заявах не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

На думку слідчого судді, заяви (повідомлення) ОСОБА_5 полягають у необґрунтованих та невмотивованих припущеннях заявника, які ґрунтуються на його безпідставних власних міркуваннях та не містить в собі ознак об`єктивної сторони діяння, а відтак не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяви (повідомлення) ОСОБА_5 слідчий суддя дійшов висновку, що останні не є заявами або повідомленнями про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької окружної прокуратури Вінницької області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя