Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/4088/24
У Х В А Л А

18.02.2025 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого-судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , перекладача ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції), при розгляді у відкритому судовому засіданні кримінального провадження (Єдиний реєстр досудових розслідувань № 0000260 від 15.04.2024 року) відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , не одруженого, раніше не судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває дане кримінальне провадження. Обвинувачений утримуються під вартою. Строк тримання під вартою закінчується 21.02.2025 року. До вказаної дати завершити розгляд кримінального провадження з об`єктивних причин є неможливим, оскільки судовий розгляд не закінчено, свідки сторони обвувачення в судове засідання не з`явилися. Судовий розгляд підлягає відкладенню на підставі ст. 327 КПК України.

Прокурор подав клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому, оскільки ризики які слугували підставою для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу не відпали.

Захисник ОСОБА_5 подала клопотання про зменшення розміру застави з 80 на 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60560,00 грн., оскільки ОСОБА_6 є раніше не судимим, своїми діями не завдав майнової шкоди, дії обвинуваченого не несли загрози для життя та здоров`я інших людей, тому просить суд зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів доходів громадян. На думку обвинуваченого такий розмір застави буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Обвинувачений та захисник у судовому засіданні підтримали клопотання про зменшення розміру застави, просили його задовольнити з підстав та мотивів наведених у клопотанні, клопотання прокурора заперечили.

Прокурор у судовому засіданні частково підтримав клопотання сторони захисту.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу, згідно з ч.1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.176-178 КПК України, п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у виді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» запобіжний захід - тримання під вартою має застосовуватися лише за крайньою необхідністю і як останній захід при наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний чи обвинувачуваний буде намагатися ухилятися від слідства й суду або від виконання процесуальних рішень, перешкоджатиме встановленню істини у справі, продовжуватиме злочинну діяльність.

Так, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного/обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Згідно ухвали Виноградівського районного суду Закарпатської області від 23.12.2024 року, відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та у відповідності до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України визначено розмір застави для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 242 240 гривень, який єдля нього непосильним.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справи «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) обвинуваченого, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішеннях суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного (обвинуваченого). Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».

Положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан підозрюваного; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу підозрюваного; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «професійне середовище» підозрюваного; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням тощо.

Враховуючи фактичні обставини даного кримінального провадження, приймаючи до уваги наявність встановлених в рамках даного кримінального провадження ризиків, зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , суд доходить висновку, що зменшення розміру застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560,00 грн., не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_6 , однак враховуючи майновий стан обвинуваченого, визнання ним своєї вини, суд змінює розмір застави до 40 розмірі прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Матеріалами судового провадження доведено обставини, які свідчать про наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України та існування ризику того, що обвинувачений ОСОБА_6 може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а застосований до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

З часу обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу не змінилися ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу з урахуванням тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 7 років та особи обвинуваченого, відсутність в нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, постійного місця роботи. Наявні ризики того, що обвинувачений не перебуваючи під вартою може переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим суд приймає рішення про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою на 60 діб із зменшує розміром застави.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 194, 314, 318, 376 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора задоволити.

Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 строком на 60 діб з 18.02.2025 року до 18.04.2025 року (включно). Дата закінчення строку дії запобіжного заходу 19.04.2025 року.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_6 заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121 120 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в цій ухвалі, протягом строку дії ухвали, тобто до 19.04.2025 року.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу слідчого, прокурора, суду протягом дії запобіжного заходу у виді застави.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до суду за викликом;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Визначити термін дії зазначених обов`язків до 19.04.2025 року.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та надіслати начальнику Закарпатської УВП № 9.

Ухвала суду набирає законної сили негайно. Оскарженння ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1