08 січня 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий звернувся до слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначив наступне.
В подальшому, перебуваючи на робочих змінах, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи в умовах воєнного стану, який з 24 лютого 2022 року відповідно до указу Президента України № 64/2022, введено на території України та в подальшому продовжено указом Президента України від 10.05.2024 за № 271/2024 строком на 90 діб, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, шляхом вільного доступу проник до приміщення кабінету №2, що розташований в будинку АДРЕСА_1 , де переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, скориставшись ключем від сейфу, який дістав з шухлядки столу, таємно викрав грошові кошти у сумі 2 000 євро, що на момент скоєння кримінального правопорушення, відповідно даних НБУ складало 85 680 гривень, переконавшись, що власник коштів не помітив крадіжки, в подальшому на своїй зміні ОСОБА_5 знову проник до приміщення кабінету, та викрав з гаманця 3 000 євро, що еквівалентно 128 520 гривень, перебуваючи на робочій зміні, але не пізніше 17.05.2024, останній втретє проник до приміщення кабінету №2 та викрав вказаний гаманець разом із залишком у вигляді 5 000 євро, що на момент скоєння правопорушення складало 214 200 гривень.
У подальшому, ОСОБА_5 , утримуючи при собі викрадене майно, покинув місце вчинення кримінального правопорушення та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 428 400 гривень.
28.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
30.12.2024 потерпілий ОСОБА_6 пред`явив до підозрюваного цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Досудовим розслідуванням встановлено, що підозрюваному ОСОБА_5 на праві власті належать квартира АДРЕСА_2 .
З метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий просить накласти арешт на вищезазначене майно підозрюваного.
Слідчий клопотання підтримав надавши відповідну заяву.
Власник майна підозрюваний ОСОБА_5 в судове засідання не викликався з метою забезпечення арешту майна (ч. 2 ст. 172 КПК України).
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України розгляд скарги проведено без фіксування технічними засобами.
Вивчивши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
28.11.2024 у вищезазначеному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України). Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).
При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що 30.12.2024 потерпілим ОСОБА_6 на стадії досудового розслідування пред`явлено цивільний позов до підозрюваного, в якому потерпілий просить стягнути з ОСОБА_5 428400,00 грн. в рахунок відшкодування шкоди, завданої злочином.
На переконання слідчого судді, застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна із забороню розпорядження ним з метою забезпечення цивільного позову є пропорційним меті, на яку він спрямований, та сприятиме дієвості кримінального провадження.
Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Копію ухвали негайно вручити слідчому, прокуророві, підозрюваному.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1