Справа № 991/619/25
Провадження №11-сс/991/116/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 лютого 2025 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду колегією суддів у складі:

головуючого ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники судового провадження: захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , прокурор ОСОБА_7 ,

розглянула в судовому засіданні апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.01.2025 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000696 від 25.07.2022.

Історія провадження

1.Детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000696 від 25.07.2022 за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 у вчиненні ними кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 209 Кримінального кодексу України (далі - КК).

2.23.01.2025 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання детектива НАБУ, погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), про обрання до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

3.27.01.2025 слідчий суддя клопотання детектива задовольнила та обрала до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

4.07.02.2025 на зазначену ухвалу подав апеляційну скаргу захисник.

Короткий зміст і мотиви ухвали слідчого судді

5.Оскаржуваною ухвалою: (1) задоволено клопотання детектива про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної; (2) встановлено, що у разі затримання ОСОБА_8 , не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження, слідчий суддя, суд за її участі розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід про що постановляє ухвалу.

6.Ухвала мотивована таким: (1) клопотання подане у кримінальному провадженні щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, його розгляд належить до повноважень слідчої судді Вищого антикорупційного суду; (2) 25.07.2022 до ЄРДР було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення передбаченого частиною 5 статті 191 КК, позаяк органом досудового розслідування було встановлено, що підслідний НАБУ суб`єкт організував заволодіння електричною енергією для врегулювання небалансів, використовуючи підконтрольних учасників ринку: ТОВ «Паверсток», ТОВ «Оптима-Прайс», ТОВ «Наша енергетична компанія», ТОВ «Мідбор», внаслідок чого завдав збитків ПрАТ «НЕК «Укренерго» в особливо великому розмірі; 08.06.2023 до ЄРДР внесено відомості за частиною 3 статті 209 КК про те, що у 2022 році підслідний НАБУ суб`єкт організував легалізацію (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом в особливо великому розмірі, шляхом здійснення фінансових операцій з грошовими коштами, отриманими від продажу електроенергії ТОВ «Паверсток», якою останнє незаконно заволоділо, за ланцюгом перерахування коштів через підконтрольних суб`єктів господарювання; (3) 14.01.2025 старшим детективом НАБУ ОСОБА_11 , за погодженням із прокурором САП ОСОБА_7 , складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 191 та частиною 3 статті 209 КК; (4) ОСОБА_8 18.08.2023 покинула територію України та перебуває поза її межами донині; (5) детектив вжив достатніх та ефективних заходів для вручення повідомлення про підозру ОСОБА_8 у передбачений статтею 135 КПК спосіб, за таких обставин, ОСОБА_8 набула статусу підозрюваної; (6) 15 та 17.01.2025 підозрювана уклала договори із адвокатами; (7) ОСОБА_8 підозрюється, зокрема, у тому, що у період з 01.06.2022 по 17.06.2022 у складі організованої групи, очоленої ОСОБА_9 та за пособництва ОСОБА_10 заволоділа в умовах воєнного стану електричною енергією для врегулювання небалансів в обсязі 23 164,896 МВт*год на суму 58 436 851,35 грн; (8) обґрунтованість підозри підтверджена доданими до клопотання матеріалами; (9) постановою детектива від 22.01.2025 оголошено міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_8 ; (10) детектив 22.01.2025 надав доручення голові Державної прикордонної служби України щодо розшуку в пунктах пропуску через державний кордон осіб, оголошених в розшук відповідно до КПК; (11) до клопотання долучено запит детектива від 17.01.2024 до департаменту міжнародного співробітництва Національної поліції України про внесення клопотання до обліків Генерального секретаріату Інтерполу про публікацію червоного оповіщення щодо ОСОБА_8 ; (12) встановлено наявність ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК, а саме - ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ризику незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.

Вимоги та короткий зміст апеляційної скарги захисника

7.Захисник в апеляційній скарзі висловив прохання: (1) поновити пропущений з поважних причин строк на оскарження ухвали слідчого судді; (2) скасувати оскаржувану ухвалу; (3) постановити нову ухвалу, якою відмовити у обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

8.Доводи апеляційної скарги стосувались: (1) ненабуття ОСОБА_8 статусу підозрюваної; (2) відсутності підстав для обрання запобіжного заходу; (3) порушення права на захист.

Позиції учасників провадження

9.Захисники підтримали апеляційну скаргу, просили її задовольнити. Зазначили, що ухвала слідчого судді не оскаржується ними в частині висновків слідчого судді про обґрунтованість підозри.

10.Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника.

Оцінка та мотиви Суду

11.Суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги (частина 1 статті 404 КПК).

12.Отже, в межах доводів апеляційної скарги з метою правильного її вирішення Суд має визначити: (1) чи підлягає задоволенню клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження; у разі його поновлення - (2) чи набула ОСОБА_8 статусу підозрюваної та (3) чи мали місце порушення вимог КПК, які є підставою для скасування ухвали слідчого судді.

13.На перше та друге питання Суд дає ствердну відповідь, на третє - негативну. На думку Суду слідчим суддею правильно вирішено усі питання, що підлягали з`ясуванню під час розгляду клопотання детектива, та прийняте законне й обґрунтоване рішення.

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді

14.Поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді апелянт обґрунтовує тим, що: (1) за результатами розгляду клопотання 27.01.2025 була проголошена лише резолютивна частина ухвали; (2) повний текст ухвали стороною захисту був отриманий лише 05.02.2025; (3) необізнаність з мотивами прийнятого рішення не дозволила підготовити апеляційну скаргу у встановлений законом строк.

15.Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК).

16.Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (абзац 2 частини 3 статті 395 КПК). Правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення (постанови Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 4910/16/19-к). За змістом статті 376 КПК дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження (постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18). Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (частина 1 статті 117 КПК). У випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення (при оголошенні лише резолютивної частини ухвали), вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому частиною 1 статті 117 КПК (постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18).

17.У цьому провадженні (1) розгляд клопотання детектива, погодженого з прокурором, слідчим суддею відбувався 27.01.2025 у відкритому судовому засіданні, за участі захисників підозрюваної; (2) повний текст ухвали був проголошений 03.02.2025; (3) за твердженням апелянта повний текст оскаржуваного судового рішення стороною захисту був отриманий 05.02.2025; (4) згідно супровідного листа та списку за формою 103 «Рекомендовані листи» Укрпошти копія ухвали слідчого судді була направлена рекомендованими листами з повідомленнями про вручення на останню відому адресу підозрюваного та на адресу його захисників 07.02.2025; (5) апеляційна скарга в інтересах підозрюваного подана 07.02.2025.

18.На переконання Суду зазначені причини пропуску строку оскарження є поважними, а строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді підлягає поновленню.

Щодо перевірки доводів апеляційної скарги по суті

(1) Щодо набуття ОСОБА_8 статусу підозрюваної

19.Задовольняючи клопотання сторони обвинувачення та обираючи щодо ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідча суддя дійшла висновку, що остання набула статусу підозрюваної, оскільки стосовного неї 14.01.2025 було складене письмове повідомлення про підозру, яке в цей же день направлено поштовим зв`язком за місцем її реєстрації, через месенджер Viber, на електронні поштові скриньки, залишено в поштовій скриньці за місцем її реєстрації та у приміщенні комунального підприємства, яке обслуговує будинок за місцем її реєстрації (пункти 55-72 оскаржуваної ухвали).

20.На переконання сторони захисту ОСОБА_8 не набула статусу підозрюваної, оскільки їй не вручалось належним чином повідомлення про підозру.

21.Здійснені органом досудового розслідування повідомлення за місцем реєстрації місця проживання підозрюваної, за допомогою застосунку Viber, шляхом направлення повідомлення про підозру на дві адреси електронної пошти, через КП «Житлокомсервіс», яке обслуговує будинок за місцем реєстрації місця проживання ОСОБА_8 , вважає неналежними.

22.Так, за твердженням захисника: (1) підозрювана тривалий час не проживає і не перебуває в Україні, не має реєстрації місця проживання в Україні (в матеріалах клопотання міститься достовірна інформація, що ОСОБА_8 14.08.2023 виїхала за межі території України і після цього на територію України не поверталась, роздруківкою трекінгу АТ «Укрпошта» за номером відправлення 765 підтверджується, що відправлення адресату не вручене); (2) номер мобільного телефону, яким користувалась підозрювана, нею більше не використовується; (3) електронні поштові скриньки ІНФОРМАЦІЯ_1 (зазначалася при реєстрації в Єдиному державному вебпорталі електронних послуг) та ІНФОРМАЦІЯ_2 (належна ОСОБА_8 на переконання сторони обвинувачення) не можна вважати належним способом вручення, оскільки актуальність зазначених адрес електронних скриньок і наявність доступу до них у ОСОБА_8 органом досудового розслідування не перевірялась; (4) вручення повідомлення про підозру через дільницю № 36 КП «Житлокомсервіс», яка обслуговує будинок за місцем реєстрації місця проживання ОСОБА_8 теж не можна вважати належним через її фактичне неперебування в Україні протягом тривалого часу; (5) такий спосіб вручення повідомлення, як залишення його в поштовій скринці за адресою реєстрації місця проживання не передбачений статтею 135 КПК; (6) з урахуванням встановлення місцезнаходження підозрюваного за кордоном, єдиним належним і законним способом вручення йому повідомлення про підозру на думку сторони захисту був спосіб, визначений частиною 7 статті 135 КПК, - згідно з міжнародним договором про правову допомогу, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а за відсутності такого - за допомогою дипломатичного (консульського) представництва.

23.Усі зазначені доводи були розглянуті та обґрунтовано відхилені слідчим суддею з таких мотивів.

24.Проаналізувавши вжиті органом досудового розслідування заходів, слідча суддя дійшла висновку, що орган досудового розслідування вжив можливих та необхідних заходів для вручення ОСОБА_8 повідомлення про підозру у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень. При цьому КПК не передбачає обов`язку чи права детектива відкласти вручення повідомлення про підозру та чекати настання сприятливих обставин для його вручення.

25.Твердження сторони захисту про те, номер мобільного телефону, яким користувалась ОСОБА_8 , та на який надсилалась сканкопія повідомлення про підозру, спростовується тим, що в месенджері Viber щодо відповідних повідомлень наявні відмітки про прочитання.

26.Слідчим суддею встановлено, що наступного дня після повідомлення про підозру ОСОБА_8 а саме 15.01.2025 остання уклала договір про надання правової допомоги із адвокатом ОСОБА_6 , зокрема, на представлення (захист) її інтересів у НАБУ та САП; у матеріалах клопотання також наявний ордер на надання правової допомоги адвокатом ОСОБА_5 від 17.01.2025 у НАБУ, САП та Вищому антикорупційному суді на підставі договору від 09.09.2024. У судовому засіданні захисники зазначили, що ОСОБА_8 відомо про це кримінальне провадження та судове засідання з розгляду клопотання детектива про обрання запобіжного заходу.

27.Суд також звертає увагу, що згідно роздруківки змісту електронної скриньки за даними сервісу mailer-daemon повідомлення про направлення повістки про виклик до суду від 24.01.2025 було успішно доставлено одержувачу (том 5 а. с. 4).

28.Отже, слідчим суддею зроблено правильний висновок, що органом досудового розслідування вжито достатніх і належних заходів для вручення ОСОБА_8 повідомлення про підозру у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень відповідно до вимог частини 1 статті 42, статті 135 КПК. Зазначене свідчить про набуття ОСОБА_8 статусу підозрюваної.

29.Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків оскаржуваної ухвали. Крім того, обставини цієї справи свідчать не тільки про те, що стороною обвинувачення було вжито достатніх заходів для повідомлення про підозру, але й про те, що зазначені заходи фактично призвели до результату у вигляді обізнаності підозрюваної про обставини цього кримінального провадження, дату, час та місце розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо неї, а також реалізації нею права на захист шляхом вільного залучення захисників.

30.Суд додатково звертає увагу на таке.

31.Декларування та реєстрація місця проживання (перебування) особи здійснюється з метою, зокрема, ведення офіційного листування та здійснення інших комунікацій з особою (пункт 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні»). Стороною обвинувачення здійснювалось повідомлення саме за зареєстрованою підозрюваною адресою її місця проживання в Україні.

32.Умова набуття статусу підозрюваного, зазначена в частині 1 статті 42 КПК, за якою «однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень» не сформульована таким чином, що вжиті заходи мали обов`язково призвести до фактичного опосередкованого вручення повідомлення про підозру особі (дорослим членом сім`ї особи, житлово-експлуатаційною організацією за місцем проживання особи, адміністрацією за місцем її роботи тощо). Згідно усталеної практики Апеляційної палати ВАКС суд перевіряє належність, достатність (адекватність) вжитих заходів повідомлення. При цьому звернення чи не звернення за міжнародною допомогою до компетентних органів іншої держави належить до дискреційних повноважень слідчого, прокурора, суду, є доцільним і необхідним тільки тоді, коли не має можливості повідомити особу про процесуальну дію або викликати її в інший спосіб (ухвали Апеляційної палати ВАКС від 11.08.2022 у справі № 991/5913/21, від 23.08.2022 у справі № 991/7940/21, від 06.10.2022 у справі № 991/2461/20).

33.Свідоме ухилення особи від отримання процесуальних документів у кримінальному провадженні чи створення ситуації, яка зробила його недоступним для інформування стороною обвинувачення можуть бути додатковими свідченнями обізнаності особи про факт здійснення розслідування (аналогічний висновок зроблено в ухвалі Апеляційної палати ВАКС від 15.05.2024 у справі № 991/9601/23).

(2) Щодо відсутності підстав для обрання запобіжного заходу в порядку, передбаченому частиною 6 статті 193 КПК

34.Сторона захисту вважає, що висновок слідчого судді про наявність підстав для розгляду клопотання в порядку, передбаченому частиною 6 статті 193 КПК, є помилковим і таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки: (1) ОСОБА_8 не була належним чином у визначений КПК спосіб повідомлена про підозру; (2) сам по собі виїзд ОСОБА_8 за межі України не є правовою підставою для оголошення її у розшук, навпаки, наявність у детективів НАБУ достовірної інформації про її виїзд за межі України та встановлення її місцезнаходження за кордоном зобов`язують орган досудового розслідування здійснювати всі процесуальні дії та вручати всі процесуальні документи (виклики, повідомлення тощо) в порядку отримання міжнародної правової допомоги за процедурою, визначеною у главах 42, 43 КПК; (3) постанова про розшук від 22.01.2025 була винесена за наявності інформації про її фактичне місцезнаходження та відсутності доказів про неприбуття ОСОБА_8 до детектива без поважних причин з метою штучного створення передумов для звернення до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; (4) крім наявності підстав для оголошення особи в розшук, слідчий суддя має оцінювати і поважність причин неприбуття (можливість прибуття) ОСОБА_8 на виклик у судове засідання щодо розгляду клопотання про обрання їй запобіжного заходу.

35.Аргументи апеляційної скарги, зазначені у підпунктах 1-2 попереднього пункту цієї ухвали, були розглянуті та відхилені у попередньому її розділі.

36.Захисник також звертав увагу, що у розпорядженні органу досудового розслідування була інформація про місцезнаходження ОСОБА_8 , про що свідчить зміст клопотання про обрання запобіжного заходу і додані до нього матеріали, зокрема, запит про внесення клопотання на публікацію Червоного оповіщення № 511-046/1897 від 22.01.2025 щодо ОСОБА_8 , де в якості додатку до запиту (пункт 6 в переліку додатків) зазначено «відомості про місцезнаходження особи, яка розшукується на 1 арк».

37.Суд відхиляє ці доводи. З клопотання та матеріалів, доданих до нього, неможливо встановити місцезнаходження ОСОБА_8 ні станом на момент оголошення її в міжнародний розшук, ні станом на час розгляду клопотання слідчим суддею. Ухвалою встановлено лише, що 14.08.2023 ОСОБА_8 виїхала за межі території України через пункт пропуску Шегині та донині не повернулась. Сам додаток до запиту про внесення клопотання на публікацію Червоного оповіщення № 511-046/1897 від 22.01.2025 щодо ОСОБА_8 з назвою «відомості про місцезнаходження особи, яка розшукується на 1 арк» до клопотання не доданий, встановити його зміст неможливо.

38.Також слідчим суддею було правильно визначено з посиланням на положення статті 187 та частини 6 статті 193 КПК, що розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу здійснюється за відсутності підозрюваного поряд з достатністю підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. Тож, умовивід апелянта про те, що слідчий суддя мав оцінювати і поважність причин неприбуття (можливість прибуття) ОСОБА_8 на виклик у судове засідання щодо розгляду клопотання про обрання йому запобіжного заходу, є помилковим.

39.Отже, Судом не встановлено жодних правових перешкод, які б унеможливлювали розгляд слідчим суддею клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по суті.

(3) Щодо порушення права на захист

40.Апелянт вважає, що право на захист ОСОБА_8 є порушеним з огляду на наступне: (1) згідно положень частини 1 статті 20 КПК підозрюваний має право на захист, яке полягає серед іншого у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК; частина 4 цієї ж статті встановлює, що участь у кримінальному провадженні захисника підозрюваного не звужує його процесуальних прав; (2) причиною виїзду ОСОБА_8 та її родини за кордон стала війна, продовження війни в Україні позбавляє її можливості прибути на територію Україну без гарантії повторно виїхати за кордон та повернутися до родини, яка постійно проживає за межами України; (3) у разі наявності об`єктивної можливості в`їхати на територію України за умови нормалізації безпекової ситуації та безперешкодно повернутись до своєї родини, остання без вагань реалізувала би цю можливість і в повній мірі скористалася належними їй правами для свого захисту; (4) здійснення права на захист могло бути забезпечено і без її повернення на територію України за умови дотримання вимог законодавства і належного виконання своїх обов`язків стороною обвинувачення, зокрема, шляхом вручення повідомлення про підозру, роз`яснення прав і обов`язків підозрюваного, проведення допиту підозрюваного із застосуванням процедури отримання міжнародної допомоги та зверненням із відповідним запитом до компетентного органу іноземної держави.

41.Суд не погоджується із доводами сторони захисту щодо цього питання.

42.Судом забезпечено можливість підозрюваній користуватись правовою допомогою професійних адвокатів, вільно найнятих підозрюваною. Участь підозрюваного при вирішенні клопотання сторони обвинувачення в порядку частини 6 статті 193 КПК законом не передбачена.

Висновки Суд у за результатами розгляду апеляційної скарги

43.За наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити ухвалу без змін (частина 3 статті 407 КПК).

44.З огляду на вищевикладене Суд дійшов висновку про те, що апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.

45.Керуючись статтями 135, 193, 276-279, 404, 405, 407, 532 КПК, колегія суддів постановила:

1.Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити, поновити захиснику ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.01.2025.

2.Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

3.Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.01.2025 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3