Справа № 487/3271/24
Провадження № 1-кс/487/1076/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2025 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000634 від 24.04.2020 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України

ВСТАНОВИВ:

22.02.2025 слідчий відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Каховської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000634 від 24.04.2020 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оголошена у розшук (міжнародний розшук), а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив про його задоволення.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на недоведення ризиків.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя доходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000634 від 24.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240, ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до протоколу № 3 від 19.07.2006 загальних зборів засновників Товариства з обмеженою відповідальністю «Брас-Є» () (далі ТОВ «Брас-Є), ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 19.07.2006 по теперішній час обіймає посаду директора ТОВ «Брас-Є».

Відповідно до положень статуту ТОВ «Брас-Є» в редакціях, затверджених протоколом загальних зборів товариства б/н від 24.01.2013 та протоколом загальних зборів товариства № 04-03/2020 від 04.03.2020 (надалі Статут), ОСОБА_6 протягом 2020 року, будучи директором ТОВ «Брас-Є» здійснював керівництво його поточною та оперативною діяльністю, організовував роботу і вирішував усі питання діяльності товариства, за винятком тих, що входять до виключної компетенції загальних зборів учасників. Мав діяти від імені товариства в межах, встановлених установчими документами та чинним законодавством України.

Відповідно до Статуту ТОВ «Брас-Є» до компетенції ОСОБА_6 , як директора товариства належало: вирішення питань, пов`язаних з укладанням господарських договорів (угод), їх укладання, забезпечення їх виконання у відповідності до Статуту та чинного законодавства; розпорядження майном та грошовими коштами товариства у відповідності з чинним законодавством; виконання інших функцій, що передбачені Статутом. Крім того, відповідно до Статуту ОСОБА_6 несе персональну відповідальність за діяльність товариства в цілому.

19.02.2020 року між ТОВ «Брас-Є» в особі директора ОСОБА_6 (надалі - Постачальник) та ТОВ «Жилінвест Груп» в особі директора ОСОБА_8 (надалі Покупець) укладено договір поставки № 1-19-02/20, відповідно до якого Постачальник зобов`язався передати у власність Покупця окремими партіями товар, а саме: пісок (локомотивний) раденський Херсонської області (надалі Товар). Поставка, відповідно до умов договору, мала здійснюватися згідно видаткових накладних. Постачальник за договором гарантував, що у розумінні ст. 23 Кодексу України «Про надра» Товар є корисною копалиною місцевого значення і видобуваний загальною глибиною розробки до двох метрів. У випадку порушення своїх зобов`язань за договором, сторони несуть відповідальність, визначену договором та чинним законодавством України. Порушенням зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Не зважаючи на вищевказані положення, ОСОБА_6 у період часу з 19.02.2020 по 03.08.2020 (більш точний час та місце досудовим розслідуванням не встановлено) перебуваючи на земельній ділянці, яка розташована на території Олешківської міської ради Херсонської області (кадастровий номер :17:001:0042), обіймаючи посаду директора ТОВ «Брас-Є», тобто будучи службовою особою юридичної особи приватного права, яка виконує адміністративно-господарські функції, діючи всупереч інтересам ТОВ «Брас-Є», в порушення вимог екологічного законодавства, зокрема положень ст. 23 Кодексу України «Про надра», відповідно до якої землевласникам встановлено заборону у видобуванні в межах наданих їх земельних ділянок корисних копалин місцевого значення загальною глибиною більше двох метрів; в порушення своїх зобов`язань, передбачених Статутом ТОВ «Брас-Є» (в редакціях, затверджених протоколом загальних зборів товариства б/н від 24.01.2013 та протоколом загальних зборів товариства № 04-03/2020 від 04.03.2020), зокрема щодо забезпечення виконання господарських договорів товариства у відповідності до Статуту та чинного законодавства; в порушення умов договору поставки № 1-19-02/20 від 19.02.2020 щодо гарантування надання товару (піску) видобутого загальною глибиною розробки до двох метрів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, умисно, зловживаючи своїми повноваженнями, з метою одержання неправомірної вигоди для ТОВ «Брас-Є», без законних на те підстав, з залученням спеціальної техніки, здійснив самовільне використання надр, які належать Олешківській територіальній громаді, а саме видобування будівельного піску, який розташований нижче двох метрів від поверхні на території земельної ділянки за кадастровим номером :17:001:0042, яка розташована у Херсонському районі Херсонської області. Одночасно у вищевказаний період незаконного видобування піску ОСОБА_6 , зловживаючи своїми повноваженнями, засвідчував особистим підписом та печаткою товариства видаткові накладні, на підставі яких здійснювалась реалізація піску ТОВ «Жилінвест Груп», внаслідок чого ТОВ «Брас-Є» на власні розрахункові рахунки отримувало неправомірну вигоду в грошовому еквіваленті.

Вищевказаними протиправними діями ОСОБА_6 завдано істотну шкоду громадським інтересам, а саме інтересам Олешківської територіальної громади Херсонської області, в особі Олешківської міської ради Херсонської області, в розмірі 2598594 гривень 60 копійок (відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 21-1241 від 31.03.2021 року) та спричинено тяжкі наслідки.

08.02.2022 ОСОБА_6 було повідомлено про підозру про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України та вручено останньому повістки про виклик на 15.02.2022, 18.02.2022, 22.02.2022 до СУ ГУНП в Херсонській області, для участі в проведенні слідчих дій.

07.05.2024, у зв`язку із переховуванням підозрюваного від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності, підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: договором № 1-19-02/20 від 19 лютого 2020 року укладений між ТОВ «ЖИЛІВЕСТ ГРУП» та ТОВ «БРАС-Є» про поставку піску; видатковими накладними № РН-000001-РН-000044 між ТОВ «Брас-Є» та ТОВ «Жилінвест Груп» про поставку піску; випискою щодо руху грошових коштів за рахунку ТОВ «ЖИЛІНВЕСТ ГРУП», НОМЕР_1 відкритого у АТ "АЛЬФА-БАНК"; випискою щодо руху грошових коштів за рахунку ТОВ «БРАС-Є», НОМЕР_2 відкритий у АТ "АЛЬФА-БАНК"; довідкою розрахунком з визначенням розмірів відшкодування збитків заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, здійснених на підставі топографо-геодезичних робіт по складанню топографічного плану земельної ділянки за кадастровим номером 652583500:17:001:0042; висновком про лабораторне дослідження ПФ «Оптіма» - стосовно дослідження хімічного складу піску відібраного з земельної ділянки за кадастровим номером 652583500:17:001:0042; протоколом допиту спеціаліста інспектора Державної екологічної інспекції у Херсонської області ОСОБА_9 ; технічним звітом обстеження частини земельної ділянки за кадастровим номером 652583500:17:001:0042 КТ НВФ «Нові Технології» стосовно встановлення меж заглиблення в ґрунти під час здійснення видобутку піску посадовими особами ТОВ «Брас-Є» на території земельної ділянки за кадастровим номером 652583500:17:001:0042; протоколом огляду місця події від 24.04.2020 - 59 квартал , виділ № 149 Олешківського ЛМГ; протоколом огляду від 17.07.2020 на території земельної ділянки за кадастровим номером 652583500:17:001:0042, яка на праві власності належить ТОВ «Брас-Є»; висновком судової інженерно-екологічної експертизи № 21-1241 від 31.03.2021 року згідно якої шкода завдана навколишньому природному середовищу (розмір збитків) внаслідок самовільного користування надрами (видобування піску будівельного) на земельній ділянці з кадастровим номером :17:001:0042, яка на підставі права власності належить ТОВ «БРАС-Є», станом на 03.08.2020 становить 2 598 594,6 грн.; висновком судово-почеркознавчої експертизи № СЕ-19/115-22/1517-ПЧ від 04.02.2022 відповідно до якого в графі Постачальник ТОВ «Брас-Є» договору № 1-19-02/20 від 19 лютого 2020 року укладений між ТОВ «ЖИЛІВЕСТ ГРУП» та ТОВ «БРАС-Є», підпис виконаний ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.12.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 15.12.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 15.12.2021; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_12 від 02.02.2022.

Так у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Фактичні дані, які містяться у доданих до клопотання письмових доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Разом з тим ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Так прокурором у судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України з огляду на те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення і передбачене покарання за його вчинення, після повідомлення про підозру умисно ухиляється від явки до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та переховується від органів досудового розслідування та суду, чим перешкоджає встановленню істини по справі; крім того ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі, шляхом знищення, приховування або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також впливу на свідків, які підлягають допиту у суді під час розгляду справи судом по суті. Зазначені обставини свідчать про необхідність його ізоляції, задля припинення можливості переховуватися від суду і слідства та перешкоджати виконанню процесуальних рішень, що є вагомою підставою вважати, що єдиним дієвим у даному випадку запобіжним заходом для підозрюваного буде саме тримання під вартою;

Відповідно до положень ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду, оголошений у міжнародний розшуку, має зареєстроване місце проживання, раніше не судимий.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання його винуватим, існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, яким не можливо запобігти, застосувавши більш м`який запобіжний захід, слідчий суддя доходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, оскільки прокурор у судовому засіданні в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного на свободу.

Крім того слідчий суддя наголошує, що обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне із застосуванням такого, оскільки після затримання підозрюваного питання можливості застосування до нього обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися слідчим суддею, судом у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Заводського

районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1