Справа №718/3379/24
Провадження №1-кс/718/19/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2025 року м.Кіцмань Чернівецька область

Слідчий суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кіцманського районного суду Чернівецької області клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Кіцманського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, у кримінальному провадженні №0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2024, -

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ ВП № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_6 (далі - слідчий), за погодженням з прокурором Кіцманського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 (далі прокурор), звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, у кримінальному провадженні № 0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2024.

У клопотанні слідчий просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» терміном на 30 діб, тобто до 25.02.2025.

Клопотання слідчого обґрунтоване тим, що 23.10.2024 близько 19 год. 30 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи на території домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на подвір`ї біля хвіртки, на ґрунті раптово виниклого конфлікту із знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким попередньо розпивав спиртні напої, користуючись своєю фізичною перевагою внаслідок значно молодшого віку, переслідуючи мету направлену на умисне позбавлення життя ОСОБА_7 , розуміючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання смерті останнього, діючи умисно за допомогою ножа наніс два удари у ліву та праву частину грудної клітки ОСОБА_7 , який був розташований спиною до ОСОБА_4 , після отриманих ушкоджень ОСОБА_7 відійшов від місця нанесення йому ударів ножем та помер на тротуарі біля каплички, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

У клопотанні слідчий стверджує, що згідно лікарського свідоцтва про смерть № 109 від 24.10.2024, смерть ОСОБА_7 настала від гострої внутрішньої кровотечі, проникаючого колото-ріжучого ножового поранення грудної клітини з ушкодженням правої легені. Напад з використанням гострого предмету з метою вбивства чи нанесення ушкодження.

Кваліфікація даного кримінального правопорушення визначена органом досудового розслідування за ч.1 ст.115 КК України.

За змістом клопотання, 25.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України; 25.10.2024 ухвалою слідчого судді ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою; 23.12.2024 року керівником Чернівецької окружної прокуратури продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців; 24.12.2024 ухвалою слідчого судді підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 25.01.2025.

У клопотанні слідчий зазначає, що для завершення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема необхідно долучити висновки медико-криміналістичних експертиз, провести додаткову судово-медичну експертизу, у зв`язку з чим розслідування не може бути завершеним до закінчення трьохмісячного строку досудового розслідування, по завершенні якого необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України.

Слідчий у клопотанні також стверджує, що заявлені ризики, передбачені пунктами 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, при застосуванні підозрюваному запобіжного заходу не зменшились, на думку слідчого, ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Також, слідчий у клопотанні зазначає, що в ході проведення досудового розслідування не виявлено обставин, які б вказували, що ОСОБА_4 став менш суспільно-небезпечним.

За змістом клопотання ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, міра покарання за який передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Враховуючи викладене, слідчий вважає, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому підстав, просив задоволити вказане клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання про продовження строку його тримання під вартою.

Захисник у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Дослідивши клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділенням поліції №2 (м.Кіцмань) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000285, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Згідно повідомлення про підозру від 25 жовтня 2024 року слідчий СВ ВП № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.115 КК України відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, за вчинення якого передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні неодноразово продовжувалося.

Так, постановою керівника Чернівецької окружної прокуратури від 23 грудня 2024 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000285 від 24.10.2024, до трьох місяців, тобто до 25.01.2025. Ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 24 січня 2025 року продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до чотирьох місяців, тобто до 25.02.2025 року.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 , строком на 60 днів, а саме до 23.12.2024 року включно було обрано ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 25.10.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 24.12.2024 року продовжено ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 32 дні, тобто до 25.01.2025 року.

Щодо обґрунтованості підозри.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.

Проте воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства").

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання "поза розумним сумнівом" та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

Відповідно до практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 23.10.2024 року, лікарським свідоцтвом про смерть №109 від 24.10.2024 року, протоколом огляду місця подій від 24.10.2024 року.

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише з метою визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоб продовжити строк його тримання під вартою. Тобто на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до переконання, що зібрані у межах даного досудового розслідування докази у їх сукупності та взаємозв`язку вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Щодо ризиків, на які покликається слідчий, обґрунтовуючи необхідність продовження тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

На переконання слідчого та прокурора, у цьому кримінальному провадженні існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Аналізуючи наявність ризиків, про які зазначив слідчий у клопотанні, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При оцінці ризику переховування від слідства та/або суду може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, зазначено у § 76 рішення ЄСПЛ "Пунцельт проти Чехії" ("Punzelt v. CzechRepublic") № 31315/96 від 25.04.2000.

Слід зазначити, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, за вчинення якого передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а саме того, що підозрюваний не має тісних соціальних зв`язків в суспільстві, а відтак слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 у сукупності з вищезазначеними обставинами.

Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання, на переконання слідчого судді, сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного вчинити дії з метою переховування від суду для уникнення притягнення до кримінальної відповідальності. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі "Ілійков проти Болгарії", в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, приходить до обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності настання вказаного ризику.

Оцінюючи можливість впливу підозрюваного на свідків, слідчий суддя приходить до переконання, що такий ризик незаконного впливу існує та є реальним. Свідками у даному кримінальному провадженні є знайомі підозрюваному особи, тому ОСОБА_4 може бути відомо про місце їх проживання чи перебування.

Таким чином, ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків є обґрунтованим та не зменшився на момент розгляду клопотання. Слідчий суддя враховує, що вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду.

Оцінюючи можливість настання такого ризику як перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя зазначає, що оскільки настання вказаного ризику не обґрунтовано у клопотанні, то підстави його настання, на думку слідчого судді, відсутні.

Щодо можливості інших більш м`яких запобіжних заходів запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Частиною 1 ст.176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч.3 ст. 176 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається "позбавленням волі" в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

У ст.5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 "Про взяття під варту до суду" зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Враховуючи вищезазначене, застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу в контексті інкримінованого йому злочину, на думку слідчого судді, є неможливим.

Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, слідчий суддя зазначає, що долученими до клопотання матеріалами досудового розслідування підтверджено, що органом досудового розслідування на даний час не отримано висновки медико-криміналістичних експертиз та додаткової судово-медичної експертизи, які були призначені у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, а також відсутність підстав для скасування чи зміни запобіжного заходу на більш м`який, строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що обраний відносно підозрюваного ОСОБА_4 слід продовжити.

При цьому, слідчим суддею взято до уваги, що ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 24 січня 2025 року продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до чотирьох місяців, тобто до 25.02.2025 року.

Оскільки строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, який продовжено до 25.02.2025 року, а слідчий просить продовжити такий строк на 30 діб, слідчий суддя враховує, що з урахуванням ч.5 ст.115 КПК України, вказаний строк у даному випадку закінчується 22.02.2025 року включно, а не 25.02.2025 року, як вказує у клопотанні слідчий.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим у клопотанні, а прокурором у суді доведено, що обставини, зазначені у частині третій ст.199 КПК, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а відтак клопотання про продовження строку тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

При цьому, керуючись ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадженні, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , спричинив загибель людини.

Враховуючи вищезазначене, клопотання про продовження строку тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 199, 376 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 (м. Кіцмань) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою - задоволити частково.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Чернівецький слідчий ізолятор» терміном на 30 діб, тобто до 22.02.2025 року включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному та направити до Державної установи «Чернівецький слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1