Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/885/25

Номер провадження: 1-кс/511/231/25

17.03.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000247, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання слідчого в обґрунтування якого слідчий зазначив, що СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000247, від 15.03.2025 року, розпочате на підставі заяви ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 про те, що 14.03.2025 біля 22:00 год. невідома особа, шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, таємно здійснила крадіжку належного заявнику мобільного телефону марки «Redmi 12C», синього кольору, який перебував біля подвір`я розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , чим спричинила матеріального збитку на суму близько 3500 гривень.

Так, 15.03.2025 у період часу з 15:55 год. по 16:15 год. проведено огляд мобільного телефону марки «Redmi 12 C» синього кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який видав ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_3 , який за результатами огляду було вилучено та поміщено до спец пакету WAR2056488.

На даний час органами досудового розслідування вилучене майно визнано речовим доказом по матеріалам кримінального провадження, а тому просили накласти на нього арешт, так як цей доказ має суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , надіслав на адресу суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Інші учасники в судове засідання не з`явились.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду клопотання, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності учасників розгляду клопотання.

Нормативно правове обгрунтування та висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000247, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене протоколом огляду від 15.03.2025 року майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, є всі підстави вважати, що можливо було знаряддям вчинення злочину, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Дані обставини підтверджуються постановою слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 від 15.03.2025 року, якою вище вказані речі, визнано речовим доказом.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а також зважаючи на те, що вилучене під час досудового розслідування майно має значення речового доказу та є підстави вважати, що в подальшому може бути використане, як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого підлягає задоволенню та відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

При цьому, накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, тому відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, задовольнити.

2. Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме; мобільний телефон марки «Redmi 12 C» синього кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_3 який видав ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_3 , який було вилучено за результатами проведення огляду та поміщено до спец пакету WAR2056488.

3. Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 .

4. Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1