Справа №:755/7636/24
Провадження №: 1-кс/755/4079/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2025 р. Дніпровський районний суд міста Києва (далі - Суд) у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , представника скаржника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві скаргу ТОВ «Порше Лізинг Україна» на рішення про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2024 року за № 0001070, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 191 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

ТОВ «Порше лізинг Україна», діючи через представника ОСОБА_3 , звернулося зі скаргою до слідчого судді цього місцевого суду, в порядку ч. 1 ст. 303 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України, на постанову слідчого від 25 листопада 2024 року про закриття цього кримінального провадження, оскільки вона (постанова) винесена без належної перевірки обставин провадження, недотримання вимог ст. 9, 25, 110 вказаного Кодексу, а тому просить це рішення скасувати для можливості продовження досудового розслідування в загальному порядку.

В судовому засіданні представник ТОВ Порше Лізінг України" - адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив задовольнити.

Представники суб`єкту оскарження судове засідання не прибули, будучи повідомленими про нього у порядку регламентованому ст. 135 КПК. Однак, слідчий суддя беручи до уваги положення ст. 22, 26 КПК в частині того, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом та норми його ч. 3 ст. 306, яка регламентує, що неявка суб`єкта оскарження не перешкоджає розгляду провадження, з урахуванням строків розгляду скарг даного типу, вважає за можливе, у даному конкретному випадку, перейти до розгляду скарги по суті у їх відсутність та забігаючи наперед відразу констатує, що вбачає передумови для задоволення скарги.

Позаяк, згідно ч. 5 ст. 110 КПК постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову.

Оскаржувану постанову прийняв слідчий ОСОБА_4 .

У матеріалах кримінального провадження, котрі надійшли на запит суду з УП, наявна постанова про визначення групи слідчих від 07 травня 2024 року від імені заступника начальника управління - начальника СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 та ще одна постанова від його ж імені від 31 липня 2024 року про внесення змін до постанови про визначення групи слідчих.

Однак, жодна з цих двох постанов не містить у собі підпису суб`єкта їх прийняття.

У постанові від 04 жовтня 2021 року в справі № 724/86/20 Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду вказала, що за приписами статей 39, 110, ч. 1 ст. 214 КПК рішення про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, обов`язково приймається у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.

У постанові від 03 травня 2022 року в справі № 696/99/21 Верховний Суд зауважив, що процесуальне рішення про визначення групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, має прийматися у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.

В постанові від 22 лютого 2021 року в справі № 754/7061/15 Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду вказала, що така постанова має відповідати передбаченим КПК вимогам до процесуального рішення в формі постанови, у том числі, бути підписаною службовою особою, яка її прийняла. Відсутність зазначеної постанови в матеріалах досудового розслідування або її не підписання обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування.

Зокрема, не можна оминути і того, що в силу ч. 1, 2 ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. Судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо: 2) судове рішення ухвалено незаконним складом суду.

За цих умов оскаржувана постанова підлягає скасуванню з підстави її прийняття слідчим, котрий не підвередив своїх повноважень у межах кримінального провадження.

Передумов для оцінки мотивів постанови по суті не вбачається, позаяк її прийняла посада особа, повноваження якої не встановлені у межах кримінального провадження.

З цих підстав Суд, керуючись статтями 303-307, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, постановив:

скаргу - задовольнити.

Постанову слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 від 25 листопада 2024 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 березня 2024 року за № 0001070, скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_6