Справа № 712/2994/25
Провадження № 1-кс/712/1253/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Троян Т.Є., з участю секретаря Чумак Д.І., за участі адвоката Кучер Юлії Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката Кучер Юлії Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостейпро кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м.Черкаси надійшла скарга адвоката Кучер Юлії Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката Кучер Юлії Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостейпро кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій заявник просила внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 від 06.03.2025 року про вчинення кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування з приводу повідомлених даних за ч.4 ст.190 КК України, а також зобов`язати службову особу, яка внесла відомості до ЄРДР, через 24 години з моменту внесення таких відомостей, направити заявнику Витяг з ЄРДР та повідомити про початок досудового розслідування.

В обґрунтування скарги зазначає, що 06 березня 2025 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися у порядку, передбаченому ст. 214 КПК України, до Черкаського районного управління поліції ГУ Національної поліції в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст. ч.4 ст.190 КК України, щодо заволодіння ОСОБА_3 їхнім нерухомим майном шляхом зловживання довірою та укладення на свою користь договорів дарування, хоча заявники вважали що укладають договори довічного утримання та купівлі-продажу за суму коштів в розмірі 20 000 доларів США, які син обіцяв надати на лікування батькові ОСОБА_2 від онкологічного захворювання, натомість коштів на виконання договорів не передав.

Представника заявників - адвокат Кучер Ю.В. у судовому засіданні скаргу підтримала, просила задовольнити.

Прокурор, в судове засідання не з`явився. Зважаючи на те, що КПК України встановлений строк розгляду таких заяв, оскільки скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги (ч. 2 ст. 306 КПК України), суд вважає можливим розглянути вказану скаргу за наявними матеріалами.

Розглянувши скаргу, дослідивши матеріали судового провадження, приходжу до висновку, що у задоволенні скарги необхідно відмовити з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Положеннями частини 1 статті 303 КПК України визначений перелік рішень, дії чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, що можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, зокрема, положеннями п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження на досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

В судовому засіданні з наданих матеріалів встановлено, що 06.03.2025 року заявники звернулася з письмовою заявою Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області про вчинення злочину щодо притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст.190 КК України. Вказували, що ОСОБА_3 заволодів їхнім нерухомим майном шляхом зловживання довірою та укладення на свою користь договорів дарування, хоча заявники вважали що укладають договори купівлі-продажу за суму коштів в розмірі 20 000 доларів США, які син обіцяв надати на лікування батькові ОСОБА_2 від онкологічного захворювання.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч.5 ст.214 КПК України).

Системний аналіз положень КПК України дає підстави вважати, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року у справі №556/450/18.

Кримінальна відповідальність за ст. 190 КК України передбачена за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).

Як вбачається зі змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення від 06 березня 2025 року заявники повідомляють, що підписуючи договори дарування двох нерухомих об`єктів за адресою: житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 та квартири АДРЕСА_2 вважали, що підписують договори довічного утримання та купівлі-продажи, за які син обіцяв їм догляд та гроші на лікування батька ОСОБА_2 . Після підписання та посвідчення вказаних договорів дарування ОСОБА_1 заволодів їх нерухомим майном, гроші не сплатив, а тому вбачається склад кримінального правопорушення передбачений ч.4 ст.190 КК України.

Дослідивши зміст долученої до скарги заяви про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 КК України від 06 березня 2025 року, слідчий суддя дійшов висновку, що вона не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 КК України. На переконання слідчого судді, викладені в заяві про кримінальне правопорушення обставини, а саме укладення правочину під впливом помилки вказують на наявність цивільного спору, який повинен вирішуватися в порядку цивільного процесуального законодавства.

Так, у постанові Верховного Суду України від 16 березня 2016 року в справі № 6-93цс16, на яку посилається відповідач у касаційній скарзі, зазначено, що «якщо особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, такий правочин може бути визнаний судом недійсним. Істотне значення має помилка щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін, таких властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність або можливість використання за цільовим призначенням. Помилка щодо мотивів правочину не має істотного значення, крім випадків, встановлених законом (частина перша статті 229 ЦК України).

У постанові Верховного суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 947/32485/20 (провадження № 61-7209св22) зазначено, що «під помилкою розуміється неправильне, помилкове, таке, що не відповідає дійсності уявлення особи про природу чи елементи вчинюваного нею правочину. Законодавець надає істотне значення помилці щодо: природи правочину; прав та обов`язків сторін; властивостей і якостей речі, які значно знижують її цінність; властивостей і якостей речі, які значно знижують можливість використання за цільовим призначенням. Особа на підтвердження своїх вимог про визнання правочину недійсним на підставі статті 229 ЦК України повинна довести, що така помилка дійсно мала місце, а також те, що вона має істотне значення. Під природою правочину слід розуміти сутність правочину, яка дозволяє відмежувати його від інших правочинів. Причому природа правочину охоплюватиме собою його характеристику з позицій: а) оплатності або безоплатності (наприклад, особа вважала, що укладає договір довічного утримання, а насправді уклала договір дарування); б) правових наслідків його вчинення (наприклад, особа вважала, що укладає договір комісії, а насправді це був договір купівлі-продажу з відстроченням платежу)».

З огляду на викладене, у слідчого судді відсутні правові підстави для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.214,303-307,309,372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги адвоката Кучер Юлії Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на дії Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостейпро кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Т.Є.Троян