Справа № 357/2756/25
У Х В А Л А

04 березня 2025 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3 ,

представника скаржника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківської РУП ГУНП у Київській області стосовно невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 26.02.2025,

У С Т А Н О В И Л А:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання його заяви від 26.02.2025.

У скарзі зазначається, що 26.02.2025 ОСОБА_3 звернувся до Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області з заявою (повідомленням) про вчинення кримінального правопорушення. Однак в порушення вимог ст. 214 КПК України станом на 28.02.2025 жодної відповіді не отримав.

У зв`язку з зазначеним просить визначити бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області та зобов`язати їх внести відомості до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 , які містять ознаки злочину, передбаченого ч. 3 ст. 358 та ч. 2 ст. 190 КК України, та розпочати досудове розслідування.

В судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_4 підтримав подану скаргу та просив її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Скаржник ОСОБА_3 також підтримав вимоги скарги, просив її задовольнити. Додатково надав пояснення щодо подій, які на його думку містять ознаки кримінального правопорушення.

Уповноважена особа, бездіяльність якої оскаржується, в судове засідання не з`явилася, про дату і час судового засідання була повідомлена належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Розглянувши скаргу та долучені до неї матеріали, заслухавши скаржника та його представника, слідчий суддя дійшла таких висновків.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні. Частиною 1 ст. 9 КПК визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що скарга подана на бездіяльність уповноваженої особи Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області щодо внесення до ЄРДР відомостей, зазначених в заяві ОСОБА_3 від 26.02.2025 про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 190 КК України. Тому слідчий суддя досліджує обставини щодо наявності підстав та дотримання порядку внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стосовно відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене вказаними статтями Кримінального кодексу України.

У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. За змістом цієї норми бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, зі змінами), з огляду на які до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність..

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом. Разом з тим, положеннями ст. 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню до ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. При чому відомостями, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, є ознаки кримінального правопорушення та ознаки складу такого правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне. Якщо ж не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато.

За таких обставин, бездіяльність в сенсі Кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:

- надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР;

- наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення;

- невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Розглянувши подані скаржником до матеріалів скарги документи, слідчий суддя встановила таке.

Як вбачається із поданої скарги, ОСОБА_3 звернувся до Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області з заявою від 26.02.2025 про що свідчить відповідний штамп вхідної кореспонденції.

Описуючи обставини кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358 та ч. 2 ст. 190 КК України, заявник зазначає, що ним як физичною особою-підприємцем був укладений договір з ТОВ «Білоцерківконтракт» про надання послуг зі зберігання, сушки та очистки кукурудзи. В подальшому, 10.10.2024 та 11.10.2024 скаржник передав на склад 238 тон 974 кг кукурудзи та оплатив виставлений рахунок. Однак коли він 30.12.2024 приїхав забирати зерно, йому повідомили, що підприємство вже не працює. Пізніше, 21.01.2025 йому було висунуто вимогу щодо оплати послуг ТОВ «Білоцерківконтракт» на суму близько 1 950 597 грн та наданий примірник іншого, ніж перебуває в його розпорядженні договору. На думку ОСОБА_3 другий примірник договору використовується посадовими особами ТОВ «Білоцерківконтракт» та ТОВ «Ропа Україна» з метою вимагання у нього грошових коштів. При цьому в заяві зазначено, що цей другий примірник договору підписано ним під впливом обману.

Слідчий суддя зауважує, що частина 3 статті 358 КК України встановлює відповідальність зокрема за складання чи видача працівником юридичної особи незалежно від форми власності, який не є службовою особою, складання чи видача приватним підприємцем, аудитором, експертом, оцінювачем, адвокатом, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем або іншою особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних чи адміністративних послуг, завідомо підроблених офіційних документів, які посвідчують певні факти, що мають юридичне значення або надають певні права чи звільняють від обов`язків, підроблення з метою використання або збуту посвідчень, інших офіційних документів, що складені у визначеній законом формі та містять передбачені законом реквізити, виготовлення підроблених офіційних печаток, штампів чи бланків з метою їх збуту або їх збут чи збут завідомо підроблених офіційних документів, у тому числі особистих документів особи, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Відповідно до примітки до ст. 358 КК України під офіційним документом у цій статті слід розуміти документи, що містять зафіксовану на будь-яких матеріальних носіях інформацію, яка підтверджує чи посвідчує певні події, явища або факти, які спричинили чи здатні спричинити наслідки правового характеру, чи може бути використана як документи - докази у правозастосовчій діяльності, що складаються, видаються чи посвідчуються повноважними (компетентними) особами органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, юридичних осіб незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, а також окремими громадянами, у тому числі самозайнятими особами, яким законом надано право у зв`язку з їх професійною чи службовою діяльністю складати, видавати чи посвідчувати певні види документів, що складені з дотриманням визначених законом форм та містять передбачені законом реквізити.

Об`єктивна сторона вказаного кримінального правопорушення в контексті підроблення характеризується такими альтернативними діями:

1) повне виготовлення фальшивого документа, схожого на справжній;

2) внесення у справжній з точки зору форми документ неправдивих відомостей;

3) зміна змісту або характеру документа шляхом механічних маніпуляцій;

4) підроблення відбитків штампа, печатки як необхідного реквізиту документа.

Крім того, ч. 2 ст. 190 КК України передбачена кримінальна відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство) вчинене повторно, або за попередньою змовою групою осіб, або таке, що завдало значної шкоди потерпілому.

Водночас з поданої ОСОБА_3 заяви про вчинення кримінального правопорушення та його пояснень в судовому засіданні вбачається, що між ним та ТОВ «Білоцерківконтракт» існують господарсько-правові відносини. При цьому скаржник пояснив, що дійсно ним були підписані дві різні редакції договорів, які зокрема передбачають різну вартість оплати послуг. Однак він вважав, що перший договір не є чинним, оскільки представники контрагента погодились надати знижку та уклали інший договір.

Слідчий суддя зазначає, що описані в заяві відносини є цивільно-правовими, і встановлення зобов`язань за укладеними договорами, а також визнання їх недійсними в наслідок укладення під впливом обману здійснюється в порядку цивільного або господарського судочинства і лежить за межами кримінального процесу.

Натомість жодних відомостей саме про підроблення офіційного документу заява не містить

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: ...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Отже, у вказаній заяві очевидно відсутні відомості, що свідчать або можуть свідчити про вчинені кримінальні правопорушення, і така заява в розумінні ст. 214 КПК України не зумовлює обов`язок слідчого, прокурора внести викладені в ній відомості до ЄРДР.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відсутність у матеріалах скарги інформації, яка свідчить про вчинення кримінального правопорушення, зумовлює відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. 25, 26, 214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. У задоволені скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківської РУП ГУНП у Київській області відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

3. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

4. Повний текст ухвали оголошений 07.03.2025.

Слідчий суддяОСОБА_5