Справа № 644/7342/20
Провадження № 1-кп/643/328/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2025 року Московський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників- адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР №0000077 від 25.05.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Московського районного суду м. Харкова знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР №0000077 від 25.05.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України.

Ухвалою суду від 15.01.2025 року кримінальне провадження призначене до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

У відповідності до вимог ст.349 КПК України судом на обговорення поставлено питання щодо визначення обсягу доказів, що підлягають дослідженню та порядку їх дослідження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про встановлення порядку дослідження доказів. В якому просить встановити наступний порядок дослідження доказів :допитати свідків, дослідити письмові докази ,допитати обвинувачених та вирішити питання про перехід до судових дебатів.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 просив встановити наступний порядок дослідження доказів: дослідити речові докази , які були покладені в основу висновку експерта , письмові докази, в зв`язку з тим , що свідки на протязі п`яти років не з`являються в судове засідання та місце знаходження їх на теперішній час може бути невідомим та задля економії часу викликати та допитувати їх паралельно з вивченням інших доказів , провести допити обвинувачених та вирішити питання про перехід до судових дебатів.

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , захисник обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_4 підтримали клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 щодо обсягу і порядку дослідження доказів у даному кримінальному провадженні, не заперечили проти його задоволення.

Відповідно до правил ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, серед яких … законність, верховенства права, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, доступ до правосуддя, безпосередність дослідження показань, речей і документів, змагальність сторін та свобода у поданні ними суду своїх доказів у доведенні перед судом їх переконливості.

Змагальність сторін та свобода у поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості розкрита і уст. 22 КПК України:

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до правила ст.91 КПК України, серед інших обставин, які підлягають доказуванню, законодавцем передбачені подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Разом із тим, розкриваючи зміст такої засади як диспозитивність, законодавець зазначив, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч.1ст. 26 КПК України).

Треба також зазначити, що надання суду матеріалів, що мають доказове значення, лише під час судового розгляду було свідомим кроком законодавця. В пояснювальній записці до проекту КПК вказувалося: «Повній реалізації принципу безпосередності дослідження доказів у справі судом сприятиме встановлення механізму ознайомлення судді перед судовим розглядом тільки з обвинувальним актом і реєстром матеріалів кримінального провадження, а всі інші матеріали зі справи надаватимуться сторонами під час засідання. Це також дозволить зменшити обвинувальний ухил в діяльності суду».

Крім того, статтею 349 КПК України передбачено, що після виконання дій, передбачених статтею 348 цього Кодексу, головуючий надає стороні обвинувачення та стороні захисту право проголосити вступні промови. Інші учасники судового провадження можуть висловити свою думку про те, які докази потрібно дослідити, та про порядок їх дослідження після вступної промови сторони захисту.

Докази зі сторони обвинувачення досліджуються в першу чергу, зі сторони захисту - у другу.

Частиною 2ст. 349КПК України передбачено, що обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені.

За таких обставин, з урахуванням думки учасників процесу, виходячи із засад диспозитивності, всебічності, рівності сторін, а також забезпечення повноти дослідження доказів у справі, суд вважає, що клопотання сторони захисту адвоката ОСОБА_5 підлягає задоволенню згідно наведеного переліку.

Керуючись положеннями ст. 110,349,371,392 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Визначити у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР №0000077 від 25.05.2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, наступний обсяг та порядок дослідження доказів, а саме: дослідити речові докази , які були покладені в основу висновку експерта , письмові докази, надані прокурором , допитати свідків, яких викликати та допитувати паралельно з вивченням інших доказів , провести допити обвинувачених та вирішити питання про завершення судового розгляду та перехід до судових дебатів.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження про можливість зміни встановленого судом обсягу та порядку дослідження доказів у разі настання відповідної необхідності.

Ухвала оскарженню не підлягає, проте заперечення на неї можуть бути подані разом із остаточним рішенням по даному кримінальному провадженню.

Суддя ОСОБА_1