Справа № 585/518/25
Номер провадження 1-кс/585/238/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року м.Ромни

Слідчий суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника скаржника - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ромни матеріали скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої посадової особи Роменського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Сумській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення , -

В С Т А Н О В И Л А:

11 лютого 2025 року ОСОБА_4 звернулася до суду із заявою на бездіяльність уповноваженої посадової особи Роменського РВП ГУНП України в Сумській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, в якій зазначила, що 19.12.2024 року ОСОБА_4 було подано заяву до Роменського РВП ГУНП в Сумській області щодо вчинення кримінального правопорушення - умисного пошкодження її майна, а саме про те, що 19 грудня 2024 року умисного пошкодження належного їй майна за адресою: м. Ромни, 8 Березня, а саме: зруйнувала паркан, робила вікно та пошкодила вхідні двері у житловому будинку, в результаті чого невідомою особою їй заподіяні збитки в сумі 6500 грн. При отриманні повідомлення єдиного обліку № 15621 їй стало відомо, що відомості про злочин до реєстру не внесені, досудове розслідування не проводиться. Уповноважена посадова особа Роменського РВП ГУНП в Сумській області не внесла відомостей про цей злочин до ЄРДР у визначений законом строк, чим порушено вимоги ст. 214 КПК України щодо невідкладного внесення інформації про злочин до ЄРДР. Вважає, що така бездіяльність порушує її права на правосуддя.

В судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав, та просив їх задовольнити, посилаючись на викладені в ній обставини. Додатково пояснив, що вартість викраденого майна вказана орієнтовно. Відтак, вважав, що відомості за даним фактом слід внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення.

Представник СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій проти задоволення скарги заперечував, просив проводити розгляд без їх участі. Зазначив, зокрема, що з урахуванням змін, внесених Законом України №3886-ІХ від 18.07.2024 року, дрібним є пошкодження майна, вартість якого на момент вчинення правопорушення не перевищує 378500 грн. Відповідальність за діяння, вказане в заяві ОСОБА_4 , наступає згідно з КУпАП.

Неявка представника Роменського РВП ГУНП в Сумській області не перешкоджає розгляду скарги.

Заслухавши представника скаржника, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Із матеріалів скарги та матеріалів перевірки слідує, що 20.12.2024 року ОСОБА_4 було подано заяву до Роменського РВП ГУНП в Сумській області щодо вчинення кримінального правопорушення - умисного пошкодження її майна за адресою: АДРЕСА_1 .

З копії талону-повідомлення єдиного обліку №15621 від 05.02.2025 року про прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення вбачається, що 20.12.2024 року о 11:47 надійшла заява до РУ про те, що 19.12.2024 року о 20:00 за адресою: район м. Ромни, вул. 8 Березня, 11, невідома особа пошкодила паркан та вікно будинку, який належить ОСОБА_4 (а. с. 2).

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідною статтею Кримінального кодексу України.

Так, об`єктивна сторона злочину, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України, характеризується діями, які полягають в умисному знищенні чи пошкодженні майна, наслідками у вигляді шкоди у великих розмірах і причинно-наслідковим зв`язком між указаними діями та наслідками.

У скарзі відсутні відомості про те, що внаслідок діянь, про які зазначає скаржник та пошкодження майна, було завдано шкоди у великих розмірах.

Згідно із ч. 3 примітки до ст. 185 КК України, у статтях 185-191, 194 цього Кодексу у великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

При цьому слід врахувати, що п. 5 розділу ХХ Податкового кодексу України передбачено, що якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, тобто 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено прожитковий мінімум для працездатної особи з розрахунку на місяць, який складає 3028 грн., а тому у 2024 році для норм адміністративного та кримінального законодавства у частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень застосовується неоподатковуваний мінімум в розмірі 1514,00 грн.

Таким чином, кримінально караним визнається умисне знищення чи пошкодження майна за умов спричинення шкоди на суму понад 378500 грн.

Однак, відомості про те, що внаслідок пошкодження майна невідомою особою скаржнику було завдано шкоди на суму понад 378500 грн., відсутні, а сама скаржник ОСОБА_4 в своїй скарзі вказує, що їй спричинено збитків орієнтовно в сумі 6500 грн.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про те, що скарга не підлягає задоволенню, оскільки заява ОСОБА_4 , з якою вона звернулася до правоохоронних органів, не містить фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій як кримінально-караних. Відповідальність за діяння, вказане в заяві ОСОБА_4 , наступає згідно з Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З огляду на викладене, орган досудового розслідування обґрунтовано не вніс відповідні відомості до ЄРДР.

Керуючи ст. ст.303,304,307 КПК України,-

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої посадової особи Роменського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Сумській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО

МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_5