Справа № 308/1684/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 0000267 від 24.05.2022, що надійшло з клопотанням про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини 1 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України, щодо підозрюваного

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кремінна Луганської області, не одружений, з базовою середньою освітою, раніше не судимий, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України,

встановив:

Згідно з клопотанням прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 від 31.01.2025 ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану, за наступних обставин.

23 травня 2022 року близько 09 години 40 хвилин, в умовах дії воєнного стану на території України, який введено із 05:30 години 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, який неодноразово продовжувався та діє по теперішній час, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в приміщенні АТ «Ощадбанк», що розташований за адресою: Ужгородський район, місто Чоп, вулиця Миру, № 2, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, прагнучи задовольнити особисті потреби за рахунок незаконного вилучення майна, тобто діючи з корисливим мотивом та метою, реалізовуючи умисел, спрямований на крадіжку, вважаючи, що робить це непомітно для потерпілого та інших осіб, тобто діючи таємно, в умовах воєнного стану, викрав мобільний телефон марки «Хаоmі» моделі «МІ А2», який знаходився на столі для обслуговування клієнтів банку, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 матеріального збитку. Згідно висновку експерта №CE-19/107-22/4381-ТВ від 06.06.2022 ринкова вартість мобільного телефону марки «Xiaomi» моделі «МІ А2» становить 2023 гривні 34 копійки (дві тисячі двадцять три гривні тридцять чотири копійки). Після чого, 24.05.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 був викритий працівниками Національної поліції України, а викрадений мобільний телефон марки «Хіаоті» моделі «МІ А2» останній добровільно віддав до огляду в приміщенні кімнати сектору поліцейської діяльності № l, що за адресою: Закарпатська область, Ужгородський район, с. Соломоново, вул. Миру, буд. 2.

Таким чином ОСОБА_4 завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на суму 2023 гривні 34 копійки.

У зв`язку з наведеним, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

У зв`язку з тим, що Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року №3886-ІХ, який набрав чинності 09.08.2024, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 КУпАП, а підозрюваний під час досудового розслідування заперечував проти закриття кримінального провадження, прокурор на підставі ст. 479-1 КПК України звернувся до суду з клопотанням про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини 1 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив закрити кримінальне провадження.

Підозрюваний ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні надав згоду на закриття кримінального провадження, з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_5 ткож просила закрити кримінальне провадження.

Вислухавши учасників судового провадження, суд дійшов наступного:

Частиною 1 статті 8 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до пункту 4-1 частини 1 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Статтею 479-2 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

За відсутності згоди підозрюваного на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що підозрюваним вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1 або 2 частини першої статті 284 цього Кодексу.

Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України передбачено відповідальність за крадіжку, вчинену у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Зазначені вище фактичні обставини кримінального правопорушення, вчиненого 23.05.2022 підозрюваним ОСОБА_4 кваліфіковані за частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України, як таємне викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Відповідно до частини 6 статті 3 Кримінального кодексу України зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

У відповідності до частини 1 статті 5 Кримінального кодексу України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

09.08.2024 набув чинності Закон України від 18.07.2024 № 3886-ІХ "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів", яким внесено зміни до статті 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна), та вказану статтю викладено в наступній редакції:

"Стаття 51. Дрібне викрадення чужого майна.

Дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до тридцяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`яти діб.

Дія, передбачена частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - тягне за собою накладення штрафу від ста до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від п`яти до десяти діб.

Повторне протягом року вчинення порушень, передбачених частиною першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк від десяти до п`ятнадцяти діб.

Дії, передбачені частиною першою або другою цієї статті, вчинені особою, яка три і більше разів протягом року піддавалася адміністративному стягненню за дрібне викрадення чужого майна, - тягнуть за собою накладення штрафу від шестисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або адміністративний арешт на строк п`ятнадцять діб".

Таким чином, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За таких обставин, кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений статті 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Відповідно до частини 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року - у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Станом на 01.01.2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений у розмірі 2481 грн 00 коп., а 50 відсотків від його розміру - 1240 грн 50 коп.

Так, підозрюваний ОСОБА_4 вчинив крадіжку, якою спричинив 23.05.2022 потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду в розмірі 2023 грн 34 коп.

Отже, відповідно до положень Податкового кодексу України та Закону України від 18.07.2024 № 3886-ІХ "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів", на час вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України, розмір вартості майна, яким останній заволодів шляхом таємного викрадення, з якого настає кримінальна відповідальність за статтею 185 Кримінального кодексу України, був визначений у 2022 році у розмірі 2481 гривня (1 240, 50х2 = 2481).

Підозрюваний ОСОБА_4 під час підготовчого судового засідання надав згоду на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 Кримінального процесуального кодексу України.

За таких обставин, належить задовольнити клопотання прокурора, підтримане підозрюваними, і закрити кримінальне провадження, у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Застосований на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.01.2025 щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою належить скасувати.

Долю речових доказів належить вирішити у відповідності до вимог статті 100 Кримінального процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 5 Кримінального кодексу України, пунктом 4-1 частини 1 статті 284, статтями 314, 350, 369-372, 479-2 Кримінального процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Закрити кримінальне провадження № 0000267 від 24.05.2022 за підозрою ОСОБА_4 у кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України, у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Скасувати обраний на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.01.2025 щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, звільнивши його з під варти негайно в залі суду.

Речові докази: мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «MI A2», що переданий на зберігання потерпілій ОСОБА_7 , - вважати повернутим власнику.

Матеріали кримінального провадження направити до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області для прийняття рішення про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ст. 51 КУпАП.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1