ЛЕТИЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний номер судової справи №678/468/25
Номер провадження №1-кс-678-225/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2025 року селище Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Летичів клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке подане слідчим слідчого відділення відділу поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області капітаном поліції ОСОБА_3 і погоджене прокурором Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 24 березня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000118 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт Летичів Хмельницької області, жительки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, з неповною середньою освітою (9 класів), не одруженої, рішенням Летичівського районного суду Хмельницької області від 27 серпня 2024 року позбавлена батьківських прав відносно малолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і ухвалено з неї стягувати аліменти на користь дочки до досягнення дитиною повноліття, офіційно не працюючої, інвалідність відсутня, раніше не судимої в силу ст. 89 КК України,

учасники судового провадження:

слідчий ОСОБА_3 ,

прокурор ОСОБА_4 ,

підозрювана ОСОБА_5 ,

її захисник - адвокат ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

І. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ СУДОМ

1. 25 березня 2025 року до суду надійшло вказане клопотання за змістом якого ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тому слідчий і прокурор просять застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, розмір застави не визначати згідно ч. 4 ст. 183 КПК України.

2. 25 березня 2025 року захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 подав клопотання про обрання запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту за змістом якого саме такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.

ІІ. ПОЗИЦІЯ ОСІБ, ЯКІ БЕРУТЬ УЧАСТЬ У КРИМІНАЛЬНОМУ ПРОВАДЖЕННІ

3. Слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали і просили таке задовольнити, а проти задоволення клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 заперечили, оскільки лише найсуворіший запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненому в стані сп`яніння.

4. Підозрювана ОСОБА_5 і її захисник адвокат ОСОБА_7 подане ними клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту підтримали і просили таке задовольнити, а в задоволенні клопотання слідчого, яке погоджене прокурором, просили відмовити, вказали, що підозрювана буде належним чином виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки, не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

ІІІ. ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА

5. Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу (ч. 1). Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2).

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

6. За змістом клопотання та доданих матеріалів 24 березня 2025 року у зв`язку з достатністю здобутих під час досудового розслідування доказів сформовано і вручено ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

За змістом повідомлення про підозру і клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою близько 00 год. 50 хв. 24 березня 2025 року на території господарства по АДРЕСА_2 між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , після спільного розпивання спиртних напоїв, на ґрунті раптових особистих неприязних відносин, виник конфлікт в ході якого ОСОБА_5 , діючи умисно та усвідомлено, дістала із правої кишені своєї куртки розкладний ніж та правою рукою нанесла лезом ножа один проникаючий у тіло удар в область черевної порожнини потерпілого ОСОБА_8 , спричинивши йому тілесні ушкодження, які за своїм характером є тяжкими і небезпечні для життя в момент заподіяння.

7. 24 березня 2025 року о 03 год. 55 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України - якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.

V. МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД

8. Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

9. У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що обґрунтована підозра - це існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

10. При вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за суттю.

Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

11. Сформувавши повідомлення про підозру орган досудового розслідування має обґрунтовані підстави вважати, що вказане кримінальне правопорушення могла вчинити саме ОСОБА_5 , адже у період 24-25 березня 2025 року, тобто за вкрай короткий проміжок часу, слідчим зібрано докази, якими підтверджується обґрунтованість підозри, зокрема:

протоколи огляду місця події від 24 березня 2025 року під час яких виявлено і вилучено мобільний телефон потерпілого, розкладний ніж із плямами речовини бурого кольору, схожою на кров, належний потерпілому одяг із плямами бурого кольору схожими на кров;

протокол затримання ОСОБА_5 від 24 березня 2025 року;

протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 24 березня 2025 року згідно якого потерпілий вказує на ОСОБА_5 , яка нанесла йому ножове поранення;

протоколи допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 від 24 березня 2025 року згідно яких близько 01 год. до них прийшов ОСОБА_8 , який попросив викликати швидку медичну допомогу, оскільки під час суперечки його вдарила ножем у живіт ОСОБА_5 ;

інші матеріали кримінального провадження в сукупності.

12. Слідчий суддя приймає до уваги повідомлені захисником підозрюваної ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_7 відомості про те, що адвокат ОСОБА_11 раніше приймав участь у даному кримінальному провадженні, як захисник підозрюваної, однак через конфлікт інтересів захищає у іншому кримінальному провадженні потерпілого ОСОБА_8 , був замінений, хоча про обставини заміни захисника матеріали клопотання не містять додаткових відомостей.

Проте, слідчий суддя також приймає до уваги й те, що подія злочину мала місце близько 00 год. 50 хв. 24 березня 2025 року, тобто у нічний час, підозрювану ОСОБА_5 затримано о 03 год. 55 хв. 24 березня 2025 року (протокол затримання складено у період з 06 год. 20 хв. по 07 год. 50 хв.), доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги видане на адвоката ОСОБА_11 о 06 год. 09 хв. 24 березня 2025 року, якому доручено прибути до відділу поліції на 07 год. 09 хв. 24 березня 2025 року, протокол допиту підозрюваної ОСОБА_5 , який проведено у присутності адвоката ОСОБА_11 , складено у період з 09 год. 32 хв. по 11 год. 05 хв. 24 березня 2025 року, а нове доручення для надання безоплатної вторинної правничої допомоги не містить дати видачі, однак зобов`язує адвоката ОСОБА_7 прибути на 19 год. 00 хв. 24 березня 2025 року до відділу поліції.

Із протоколу затримання вбачається, що саме слідчий повідомив регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги про затримання ОСОБА_5 .

Зважаючи на ці обставини в сукупності, на даний час відсутні правові підстави ставити під сумнів належність і допустимість зібраних органом досудового розслідування доказів.

Навіть у разі, якщо допит підозрюваної й проведено у присутності захисника ОСОБА_11 , який здійснює захист у іншому кримінальному провадженні потерпілого ОСОБА_8 , це не позбавляє можливості слідчого / прокурора провести допит підозрюваної ОСОБА_5 вже у присутності нового захисника адвоката ОСОБА_7 про що він й акцентував увагу суду.

Проте, на переконання слідчого судді, факт затримання і факт допиту підозрюваної у присутності захисника ОСОБА_11 , якого призначено центром з надання правової допомоги, не впливає на належність і допустимість всіх доказів, адже слідчий під час затримання ОСОБА_5 виходив з інших вже наявних у нього на той момент доказів протоколів допиту свідків.

13. Зміст клопотання свідчить, що ризики, які у ньому зазначені, дійсно наявні.

14. Так, орган досудового розслідування кваліфікує дії підозрюваної ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 121 КК України, як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Злочин, передбачений ч. 1 ст. 121 КК України, у відповідності до вимог ч. 5 ст. 12 КК України, є тяжким і законодавець передбачає покарання за його вчинення у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Тобто, у разі доведення винуватості підозрюваної ОСОБА_5 у вчиненні злочину їй може бути призначене реальне відбування покарання.

За цих обставин слідчий суддя погоджується із доводами клопотання, що підозрювана ОСОБА_5 усвідомлює тяжкість висунутої підозри.

Обґрунтованими є й доводи слідчого і прокурора, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; може вчинити інше кримінальне правопорушення, ніде офіційно не працює, не має офіційних доходів, не має стійких соціальних зв`язків, адже проживає одиноко, й позбавлена батьківських прав відносно малолітньої дитини, вчинила злочин під час дії воєнного стану, що свідчить про її стійку антигромадську спрямованість та вказує на необхідність її ізоляції від суспільства; може вчинити фізичний та психологічний тиск на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, спонукаючи їх до зміни показань або відмови від дачі показів.

15. Європейський суд з прав людини у ряді рішень зазначив: суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів (справа «Ілійков проти Болгарії»); особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу (справа «Летельє проти Франції»).

16. У п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25 квітня 2003 року №4 роз`яснено, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належної поведінки.

17. Враховуючи встановлені обставини, підозрюваній необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який зможе забезпечити її належну процесуальну поведінку.

Більш м`які запобіжні заходи забезпечити виконання цієї функції не зможуть.

18. Слідчий у клопотанні, яке погоджене прокурором, просить не визначати ОСОБА_5 розмір застави на підставі ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки злочин вчинено із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Із змісту вказаної норми права випливає, що законодавець не встановив імперативної заборони не визначати розмір застави, надавши суду на це право, а не встановив обов`язок.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законодавець у ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» установив з 1 січня 2025 року прожитковий мінімум для працездатних осіб - 3028 гривень.

19. З урахуванням відомостей про особу підозрюваної ОСОБА_5 , яка в силу ст. 89 КК України раніше не судима, до адміністративної відповідальності протягом року не притягалась, перебуває на диспансерному обліку в лікаря-психіатра, визнає свою причетність до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, хоча офіційно не працює, однак має тимчасові заробітки, позбавлена батьківських прав відносно своєї малолітньої дитини, кримінальне правопорушення вчинене нею в стані алкогольного сп`яніння, водночас вона готова виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки, тому слідчий суддя приходить до висновку про можливість визначення розміру застави в максимальному розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, зокрема, вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 242240,00 грн. (3028,00 * 80).

Розмір застави визначається хоча й в максимальній межі, передбаченій п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, однак суд зважає на тяжкість тілесних ушкоджень, які спричинені потерпілому.

Слідчий суддя також враховує вартість нерухомого майна згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку від 13 травня 2021 року за змістом якого ОСОБА_5 придбала майно вартістю 386610,00 грн.

За цих обставин визначений розмір застави не буде завідомо непомірним для підозрюваної.

У разі внесення застави на підозрювану ОСОБА_5 має бути покладено виконання ряду процесуальних обов`язків.

VІ. ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

20. Клопотання слідчого, яке погоджене прокурором, підлягає задоволенню частково, клопотання захисника підозрюваної не підлягає задоволенню.

До підозрюваної необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 110, 131-132, 176-178, 182-184, 196-198, 309-310, 369-372, 392-395 КПК України,

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити частково клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Летичівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відмовити в задоволенні клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 про обрання підозрюваній запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час у період з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 03 год. 55 хв. 22 травня 2025 року.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240,00 грн.

В разі внесення застави на підозрювану ОСОБА_5 , строком на час дії даної ухвали, покласти наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду, залежно від стадії кримінального провадження, за першим викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та/або проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та / або місця роботи;

4) заборонити відвідування з метою розпивання спиртних напоїв, місця громадського харчування (кафе, бари, ресторани) на території Хмельницької області;

5) утриматися від спілкування з потерпілим та свідками в кримінальному провадженні, крім як у присутності слідчого, прокурора та суду в ході проведення слідчих дій та судового розгляду;

6) здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі наявності);

7) носити електронний засіб контролю.

У разі невиконання зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

В разі внесення застави контроль за дотриманням підозрюваною ОСОБА_5 визначених їй обов`язків покласти на відділ поліції №3 Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області.

Строк дії ухвали - до 03 год. 55 хв. 22 травня 2025 року.

Копію ухвали негайно після проголошення вручити підозрюваній та прокурору.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконаню після її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Слідчий суддя ОСОБА_1