Справа № 694/2722/24 Провадження №1-кс/694/977/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

21.10.2024 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за № 0001376 від 17.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190КК України,-

встановив:

18.10.2024 слідчий СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 , як сторона кримінального провадження, звернувся із клопотанням, погодженим із прокурором, до слідчого судді про накладення арешту на банківський рахунок НОМЕР_1 відкритий в АТ «Райфайзен банк Аваль» та належний ФОП « ОСОБА_4 ».

Вивчивши клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до положень ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1)підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Як вбачається із тексту клопотання СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 про арешт майна, вважаю, що воно подано з порушенням вимог ст. 170, 171 КПК України. За своїм змістом клопотання про арешт майна є неконкретним та необґрунтованим.

Також, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна. Водночас, слідчим не зазначено контактні дані власника майна (банківського рахунку) для його виклику у судове засідання, у зв`язку з чим, слідчий суддя позбавлений можливості виконати вимоги ст. 172 КПК України щодо розгляду клопотання за участю осіб, про арешт майна яких розглядається питання.

Вказана норма також узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Вказані підстави позбавляють слідчого суддю у повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти законне рішення у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити слідчому право на звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив :

Клопотання слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 погоджене прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеним до ЄРДР за №0001376 від 17.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190КК України - повернути прокурору, встановивши 72-х годинний строк для усунення недоліків, що зазначені в ухвалі, з моменту отримання її копії.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1