печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, ГСУ ДБР ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, ГСУ ДБР ОСОБА_6 , погодженим прокурором другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане клопотання обґрунтовує тим, що Головне слідче управління Державного бюро розслідувань здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000101 від 29.03.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 190, ч.ч. 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 362 КК України.

ОСОБА_5 та інші невстановлені стороною обвинувачення особи, приймаючи участь в злочинній організації, як виконавці (співвиконавці) та пособники протиправних дій, виконували наступні функції: надавали копії своїх документів (паспорт громадянина України, ідентифікаційний код) для подальшого внесення відомостей з них до завідомо підроблених документів; надавали свої фотокартки для подальшого їх вклеювання до підроблених паспортів громадян України, використовували ці підроблені паспорти під час вчинення протиправних дій; вчиняли дії, спрямовані на відкриття підставних (фіктивних) банківських рахунків від імені суб`єктів господарської діяльності, знімали в касі банківських установ готівкові кошти, що надходили на такі рахунки та в подальшому передавали їх ОСОБА_8 або іншим учасникам злочинної організації, іншим чином сприяли вчиненню злочинів; контролювали банківські рахунки фіктивних підприємств за допомогою системи дистанційного доступу «Клієнт-банк», здійснювали перерахування грошових коштів по підставних (фіктивних) банківських рахунках; приймали участь в підробці офіційних документів, паспортів громадян України, печаток та штампів підприємств, установ та організацій, передавали їх іншим учасникам злочинної організації для подальшого використання під час вчинення протиправних дій; одержували винагороду від протиправної діяльності за вчинені злочинні дії; забезпечували разом з іншими учасниками злочинної організації приховування наслідків вчинених протиправних дій та не притягнення учасників організації до кримінальної відповідальності за вчинені злочини.

ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочинів, які відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжкими (ч. 1 ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190), оскільки за їх вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб, передбачений КПК України, і вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення зазначених кримінальних правопорушень, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).

Разом з тим, закінчити розслідування у строк до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 , немає можливості, оскільки для прийняття законного процесуального рішення у кримінальному провадженні необхідно виконати певний перелік процесуальних дій.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Захисник та підозрювана в залі суду заперечували щодо задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили відмовити та застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Копії клопотання та доданих до нього матеріалів у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваному.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовуються, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 05.09.2023 о 09 год. 58 хв. затримано на підставі п. 4 ч. 1 ст. 208 КПК України та цього ж дня їй повідомлено про підозру у вчиненні наступних кримінальних правопорушень: участі у злочинній організації та участі у злочинах, вчинюваних такою організацією, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 255 КК України (в редакції Закону № 2341-III від 05.04.2001); пособництві у заволодінні чужим майном шляхом обману в особливо великому розмірі, вчиненому у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190 КК України; використанні завідомо підробленого документу, вчиненому у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, викладено в матеріалах кримінального провадження і підтверджуються доказами, які долучені до матеріалів даного кримінального провадження.

06.09.2024 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва стосовно підозрюваної ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 03.11.2024 включено, із альтернативою внесення застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908400 гривень.

Згідно із постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_9 від 24.10.2024 строк досудового розслідування № 0000101 від 29.03.2019 продовжено до 3 місяців, тобто до 05.12.2024 включно.

Строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні закінчується 03.11.2024, а завершити досудове слідство до вказаного строку неможливо, оскільки для прийняття законного процесуального рішення у кримінальному провадженні необхідно виконати наступні процесуальні дії, а саме: отримати висновки призначених судових почеркознавчих експертиз (9 експертиз), судово-комп`ютерних експертиз (5 експертиз), криміналістичної експертизи звукозаписів (2 експертизи); отримати аналітичні висновки Державної служби фінансового моніторингу України щодо наявності ознак легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, під час здійснення банківських операцій із використанням підставних рахунків; здійснити тимчасовий доступ до відомостей, володільцем яких є банківські установи, стосовно руху коштів по банківським рахункам, які використовувалися під час легалізації (відмивання) доходів, отриманих злочинним шляхом; провести огляди та аналіз отриманих в результаті тимчасових доступів документів та інформації; за участі представників потерпілих та свідків провести впізнання осіб за фотознімками; у встановленому порядку розсекретити матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій; провести інші слідчі (розшукові) дії, які виникнуть під час досудового розслідування.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Прокурором у клопотанні та доданих документів, а також прокурором під час судового засідання доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 358 КК України.

За правилами ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно ст.ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Як вбачається з матеріалів провадження, міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була застосована до підозрюваної з урахуванням тяжкості інкримінованого їй злочину та даних про її особу.

Крім того прокурором в судовому засіданні доведено наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Посилання підозрюваної та його захисників на відсутність ризиків, повністю та беззаперечно спростовано долученими до клопотання про продовження запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Таким чином, підозрюваною та його захисниками не було спростовано доводи прокурора та не було доведено наявність обставин, в разі існування яких, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, характер та обставини вчинення ймовірного злочину, так як вони сформульовані в повідомленні про підозру, наявність суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування, і приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в подальшому при здійсненні досудового розслідування належить утримувати його під вартою.

За таких обставин, слідчий суддя вважає недостатніми підстави для відмови в задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , або застосування запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, як про це ініційовано питання захисником та підозрюваним.

Слідчий суддя при розгляді клопотання приймає до уваги, що у кримінальному провадженні виконано ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів. Разом з тим у даній справі необхідно провести слідчі процесуальні дії, що потребують додаткового часу, а підстав для скасування або зміни запобіжного заходу підозрюваному не встановлено, вважаю необхідним продовжити строк його тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладеними обов`язками та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.09.2024 у справі № 757/40014/24-к.

Питання щодо доведеності вини підозрюваної у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

клопотання старшого слідчого в ОВС першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, ГСУ ДБР ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 05.12.2024 включно (в межах строку досудового розслідування), залишивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладеними обов`язками та у розмірі, що визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.09.2024 у справі № 757/40014/24-к.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваною - в цей же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1