У Х В А Л А

"05" серпня 2024 р. Справа153/1066/20

Провадження1-кп/153/86/20-к

у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Вінницької області

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000207

про обвинувачення ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Русава Ямпільського району Вінницької області, проживаючого по АДРЕСА_1 , не працюючого, із загальною середньою освітою, не одруженого, інвалідності немає, громадянина України, відповідно до ст.89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України

та про обвинувачення ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у червні місяці 05 числа у селі Полонне Полонського району Хмельницької області, проживаючого по АДРЕСА_1 , непрацюючого, одруженого, із загальною середньою освітою, інвалідності немає, громадянина України, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_6 у період з 30.07.2019 по 31.07.2019 спільно з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи з прямим умислом, за попередньою змовою групою осіб з метою збагачення, в порушення вимог ст.ст.16, 17, 18, 19 Кодексу України про надра, усвідомлюючи відсутність у них, як фізичних осіб, відповідного спеціального дозволу та гірничого відводу на користування надрами, на території недіючого кар`єру поблизу АДРЕСА_2 , за допомогою двох ломів, металевих клинків, шляхом відколювання та відривання від основного шару корисної копалини, незаконно видобули каменю пісковику об`ємом 12,2838 м. куб.

Згідно висновку експерта від 28.04.2020 №3735/20-34/10974?0978/20-34 видобутий камінь є «зцементованою» піщаною осадовою породою - дрібнозернистим пісковиком.

Відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 12.12.1994 №827, відомостей Держгеонадр України зцементована» піщана осадова порода - дрібнозернистий пісковик є корисною копалиною загальнодержавного значення.

Відповідно висновку експерта від 22.11.2019 №7256/19-21 ринкова вартість станом на 31.07.2019 одного квадратного метра каменю-пісковику становила 716 гривень.

Згідно висновку експерта №8072/20-48 від 01.07.2020 за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи, за умови остаточного доведення факту самовільного користування надрами в результаті видобутку каменю будівельного в об`ємі 12,3828 метра кубічних, з кар`єру, розташованого поза межами населеного пункту АДРЕСА_2 , на околиці с.Русава на відстані приблизно 1 км., у напрямку «Ямпіль - Русава - Вінниця», поруч із р.Русава та неподалік від вул.1-го Травня, станом на 31 липня 2019 року розмір відшкодування збитків становитиме 36481 (тридцять шість тисяч чотириста вісімдесят одна) гривня 43 копійки.

Таким чином, ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України, тобто незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

ОСОБА_7 у період з 30.07.2019 по 31.07.2019 спільно з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , діючи з прямим умислом, за попередньою змовою групою осіб з метою збагачення, в порушення вимог ст.ст.16, 17, 18, 19 Кодексу України про надра, усвідомлюючи відсутність у них, як фізичних осіб, відповідного спеціального дозволу та гірничого відводу на користування надрами, на території недіючого кар`єру поблизу АДРЕСА_2 , за допомогою двох ломів, металевих клинків, шляхом відколювання та відривання від основного шару корисної копалини, незаконно видобули каменю пісковику об`ємом 12,2838 м. куб.

Згідно висновку експерта від 28.04.2020 №3735/20-34/10974?0978/20-34 видобутий камінь є «зцементованою» піщаною осадовою породою - дрібнозернистим пісковиком.

Відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 12.12.1994 №827, відомостей Держгеонадр України зцементована піщана осадова порода - дрібнозернистий пісковик є корисною копалиною загальнодержавного значення.

Відповідно висновку експерта від 22.11.2019 №7256/19-21, ринкова вартість станом на 31.07.2019 одного квадратного метра каменю-пісковику становила 716 гривень.

Згідно висновку експерта №8072/20-48 від 01.07.2020 за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи, за умови остаточного доведення факту самовільного користування надрами в результаті видобутку каменю будівельного в об`ємі 12,3828 метра кубічних, з кар`єру, розташованого поза межами населеного пункту АДРЕСА_2 , на околиці с.Русава на відстані приблизно 1 км., у напрямку «Ямпіль - Русава - Вінниця», поруч із р.Русава та неподалік від вул.1-го Травня, станом на 31 липня 2019 року розмір відшкодування збитків становитиме 36481 (тридцять шість тисяч чотириста вісімдесят одна) гривня 43 копійки.

Таким чином, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України, тобто незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

У судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , та захисник адвокат ОСОБА_8 05.08.2024 за вх..№4933 подали до суду клопотання про звільнення їх від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження. Клопотання мотивоване тим, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.240 КК України відповідно до положень ч.2 ст.12 КК України відноситься до нетяжких злочинів і було вчинене ними - 30.07.2019. Згідно реєстру досудових розслідувань та матеріалів справи, під час досудового розслідування та судового розгляду вказане кримінальне провадження не зупинялося. На час розгляду кримінального провадження в суді з дня вчинення ними кримінального проступку передбаченого ч.2 ст.240 КК України, минув строк 5 років й відповідно закінчилися строки давності притягнення обвинувачених до кримінальної відповідальності. Таким чином, існують підстави, встановлені п.3 ч.1 ст.49 КК України для їх звільнення за ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України від кримінальної відповідальності. Просили вказане клопотання задовольнити. На підставі п.3 ч.1 ст.49 КК України звільнити ОСОБА_6 та ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України в зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. На підставі п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України, відомості про які внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000207 від 01.08.2019 - закрити.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_8 підтримали заявлене клопотання. Просили звільнити його від кримінальної відповідальності та кримінальне провадження закрити.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав заявлене клопотання. Просив звільнити його від кримінальної відповідальності та кримінальне провадження закрити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Представник потерпілого Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_9 у судове засідання не з`явилась, 31.07.2024 за вх..№4832 подала клопотання про розгляд справи без її участі, обвинувачення прокурора і цивільний позов підтримує.

Суд, розглянувши подане клопотання приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно ч.ч.1, 4 ст.286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ст.12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України є нетяжким злочином і санкція якого передбачає покарання у виді штрафу від трьох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.49 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минули такі строки: п`ять років - у разі вчинення нетяжкого злочину, крім випадку, передбаченого у пункті 2 цієї частини.

Звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язком суду у разі настання обставин, передбачених ч.1 ст.49 КК України, за наявності згоди підозрюваного, обвинуваченого, засудженого на звільнення на підставі спливу строків давності.

Відтак, суд повинен невідкладно розглянути клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, якщо під час судового розгляду провадження, що надійшло до суду з обвинувальним актом, одна із сторін цього провадження звернеться до суду з таким клопотанням. При цьому, суд має з`ясувати думку сторін щодо закриття кримінального провадження за такою підставою, у разі згоди обвинуваченого (засудженого) розглянути питання про звільнення останнього від кримінальної відповідальності.

Отже, суд може звільнити особу від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності із закриттям кримінального провадження як під час підготовчого судового засідання, так і в ході судового розгляду в загальному порядку, керуючись положеннями ст.49 КК України.

Згідно п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням від кримінальної відповідальності. Суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність (ч.3 ст.288 КПК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених в Постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23.12.2005, звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі закінчення строків давності є обов`язковим, тобто суд, встановивши наявність всіх передбачених законом обставин, зобов`язаний звільнити особу від кримінальної відповідальності на цій підставі незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження (справа), - досудове розслідування, підготовче судове засідання, судовий розгляд справи судом першої інстанції, на стадії провадження в суді апеляційної інстанції, але важливо, - до набрання вироком суду законної сили (ст.532 КПК).

Вирішуючи вказане клопотання, судом встановлено, що з дня вчинення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінального правопорушення у період з 30.07.2019 по 31.07.2019 і до дня розгляду справи пройшло більше п`яти років, протягом цього строку обвинувачені не вчиняли нових кримінальних правопорушень та не ухилялися від слідства або суду, а тому строки давності сплили.

Оскільки звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності є нереабілітуючою підставою, закон надає право обвинуваченому заперечувати проти закриття провадження і в такому разі судовий розгляд продовжується у загальному порядку.

Однак, обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не заперечують проти закриття провадження з відповідних підстав, підтримали заявлене клопотання про їх звільнення від кримінальної відповідальності.

Зважаючи на те, що строк давності притягнення до кримінальної відповідальності у цьому провадженні закінчився, суд доходить висновку про необхідність звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а кримінальне провадження щодо них підлягає закриттю.

05 грудня 2023 року за вх..№7419 представником потерпілого Державної екологічної інспекції у Вінницькій області подано цивільний позов до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок кримінального правопорушення на суму 36481 гривня 43 копійки солідарно.

У п.7 ч.1 ст.368 КПК зазначено, що ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про те, чи підлягає задоволенню пред`явлений цивільний позов і, якщо так, на чию користь, в якому розмірі та в якому порядку.

За змістом ст. 129 КПК України суд наділений правом вирішення цивільного позову у кримінальному провадженні лише при ухваленні вироку або постановленні ухвали про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру. Тому у випадку звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст.49 КК України та закриття кримінального провадження цивільний позов у кримінальному провадженні не підлягає вирішенню по суті, однак натомість він може бути розглянутий в порядку цивільного судочинства.

Згідно з позицією Верховного Суду, що викладена у постановах від 10.08.2021 у справі №161/694/20, від 10.01.2022 у справі № 661/2681/18, у разі постановлення ухвали про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності заявлений у кримінальному провадженні цивільний позов по суті не вирішується, а залишається без розгляду.

У такому випадку позивач вправі вирішити свої вимоги в порядку цивільного судочинства. Наведене обґрунтовано випливає з положень ч.1 ст.129 КПК України, згідно з якими вирішення цивільного позову по суті заявлених вимог можливо лише у разі ухвалення обвинувального вироку або постановлення ухвали про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. У такому випадку суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

З огляду на вищезазначене, цивільний позов представника потерпілого підлягає залишенню без розгляду, при цьому суд роз`яснює право на подачу позову у загальному порядку згідно з вимогами цивільного судочинства.

Щодо вирішення питання процесуальних витрат у кримінальному провадженні, суд зазначає наступне:

Згідно з обвинувальним актом під час досудового розслідування у кримінальному провадженні наявні витрати на залучення експертів, що становлять 25313 гривень 88 копійок.

Відповідно до ч.2 ст.124 КПК України суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта лише у разі ухвалення обвинувального вироку.

Частиною 1 ст.126 КПК України визначено, що суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою. Тобто суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті, у тому числі й в ухвалі про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності. Указане твердження узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 17.06.2020 у справі № 598/1781/17.

Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду виснувала, що якщо особа звільняється від кримінальної відповідальності на підставі ст.49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності, процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, в тому числі й витрати на проведення експертизи, не стягуються з особи, кримінальне провадження щодо якої закрито на цій підставі, а відносяться на рахунок держави, окрім витрат, пов`язаних, зокрема, із залученням експерта стороною захисту (постанова Верховного Суду від 12.09.2022 у справі № 203/241/17).

З урахуванням наведеного, суд має підстави процесуальні витрати на залучення експертів у сумі 25313 гривень 88 копійоквіднести на рахунок держави.

Вирішуючи питання про речові докази, а саме 23 металевих предмета, ззовні схожі на кілки; 5 металевих предметів, ззовні схожих на ломи; 3 металеві предмети з дерев`яними ручками, які ззовні схожі на кувалди, то суд відповідно ст.100 КПК України вважає за необхідне їх знищити.

Речові докази, а саме - бите каміння пісковику об`ємом 7,6953 та 4,68755 кубічних метрів, то суд відповідно ст.100 КПК України вважає за необхідне передати у власність держави в установленому КМ України порядку.

Речові докази, а саме - сумку чорного кольору із вмістом трьох пар рукавиць, футболкою фіолетового кольору, запальничкою чорного кольору марки «Big», то суд відповідно ст.100 КПК України вважає за необхідне їх знищити.

Клопотань про обрання запобіжних заходів обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні не заявлено.

Захід забезпечення кримінального провадження арешт майна, застосований на підставі ухвал слідчого судді Ямпільського районного суду Вінницької області від 02.08.2019, суд відповідно до ч.4 ст.174 КПК України має підстави скасувати.

Керуючись ст.ст.284, 369, 372 КПК України, ст.49 КК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про звільнення від кримінальної відповідальності обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України та про закриття кримінального провадження задовольнити.

На підставі п.3 ч.1 ст.49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності звільнити ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України.

На підставі п.3 ч.1 ст.49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності звільнити ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України.

Кримінальне провадження №0000207 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.08.2019 - закрити.

Цивільний позов Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок кримінального правопорушення залишити без розгляду.

Роз`яснити цивільному позивачу, що після усунення умов, що були підставою залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Процесуальні витрати на залучення експертів у сумі 25313 гривень 88 копійоквіднести на рахунок держави.

Речові докази 23 металевих предмета, ззовні схожі на кілки; 5 металевих предметів, ззовні схожих на ломи; 3 металеві предмети з дерев`яними ручками, які ззовні схожі на кувалди знищити.

Речові докази - бите каміння пісковику об`ємом 7,6953 та 4,68755 кубічних метрів, передати у власність держави в установленому КМ України порядку.

Речові докази - сумку чорного кольору із вмістом трьох пар рукавиць, футболкою фіолетового кольору, запальничкою чорного кольору марки «Big» - знищити.

Захід забезпечення кримінального провадження арешт майна, застосований на підставі ухвал слідчого судді Ямпільського районного суду Вінницької області від 02.08.2019 (справа №153/1139/19-к провадження 1-кс/153/410/19-к, справа №153/1139/19-к провадження 1-кс/153/414/19-к) скасувати.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Ямпільський районний суд Вінницької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1