ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2024 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритомусудовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Новопетрівка Бердянського району Запорізької області, українця, громадянина України, не одруженого, на утриманні нікого немаючого, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючого, фактично проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194, п.4 ч.2 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні №0001474 від 14.09.2024 року, -

встановила:

до провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194, п.4 ч.2 ст. 115 ККУкраїни, в рамках кримінального провадження №0001474 від 14.09.2024 року.

У клопотанні слідчий зазначає, що 13.09.2024 року близько 21 години, ОСОБА_4 перебував у приміщенні будинку за адресою: АДРЕСА_1 . У цей час в ході вживання спиртних напоїв між ним та ОСОБА_7 , яка також перебувала у вказаному будинку, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин відбувся конфлікт, підставою для якого стали побутові претензії ОСОБА_7 до ОСОБА_4 .

В ході розвитку зазначеного конфлікту у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 , шляхом підпалу останньої рідиною виготовленою з нафтопродуктів, яка знаходилася в дворі вказаного домоволодіння.

Перебуваючи в кімнаті будинку, ОСОБА_4 , вдарив ОСОБА_7 правою рукою в обличчя від чого остання впала на підлогу. Після чого ОСОБА_4 вийшов в двір будинку та взяв каністру з рідиною виготовлену із нафтопродуктів та повернувся в кімнату, де перебувала ОСОБА_7 .

Відразу після цього, реалізовуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, керуючись мотивом, що ґрунтувався на раптово виниклих особистих неприязних стосунках із ОСОБА_7 , з метою заподіяння смерті останньої, усвідомлюючи суспільну-небезпечність свого діяння та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, у виді смерті потерпілої, тобто діючи умисно, усвідомлюючи, що завдасть ОСОБА_7 особливих фізичних страждань у вигляді мучення, з використанням вогню, ОСОБА_4 , взяв до рук сірники та здійснив умисний підпал заздалегідь облитого нафтопродуктом тіла потерпілої ОСОБА_7 , внаслідок чого остання померла на місці події від отриманих опіків.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині, з особливою жорстокістю, а саме у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що 13 вересня 2024 року близько 21 години, ОСОБА_4 ,перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 маючи прямий умисел, направлений на умисне знищення чужого майна, а саме будинку АДРЕСА_1 , власницею якого являється ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою заздалегідь підготовленого нафтопродукту, облив кімнату вище вказаного будинку та тіло потерпілої ОСОБА_7 , яка перебувала всередині та умисно здійснив підпал сірником. В результаті протиправних дій ОСОБА_4 будинок АДРЕСА_1 охопило полум`ям та було повністю знищено.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, тобто в умисному пошкодженні чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.

14.09.2024 року ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194, п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

14.09.2024 року ОСОБА_4 слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194, п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічним позбавленням волі, а тому останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, що в подальшому негативно відобразиться на об`єктивності надання ними показань у ході судового розгляду.

Крім того, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, під час введення на території України воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправних діянь, в тому числі кримінальних правопорушень, а тому перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, останній матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Тому, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , недоцільно застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав у ньому наведених та просив його задовольнити.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 не заперечув щодо задоволення даного клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, вислухавши учасників провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності і взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступних висновків.

14.09.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 194, п.4 ч.2 ст. 115 КК України, а саме:

-в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, з особливою жорстокістю;

- в умисному пошкодженні чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Слідчий суддя, суд згідно частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, враховуючи, що відповідно до частини п`ятої статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, приймає до уваги, що згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення і характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування. Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчий суддя, перевіряючи обґрунтованість підозри, вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджуються доказами: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001474 від 14.09.2024 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2024 року; постановою про об`єднання матеріалів від 14.09.2024 року; протоколом затримання особи у вчиненні злочину від 14.09.2024 року; протоколом допиту підозрюваного від 14.09.2024 року; протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_4 від 14.09.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 14.09.2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 14.09.2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 14.09.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; постановою про визнання предметів речовими доказами та їх приєднання до матеріалів кримінального провадження від 14.09.2024 року та іншими матеріалами та речовими доказами у своїй сукупності.

Слідчий суддя, приймаючи рішення, виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні, та доданих матеріалах, та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а тільки на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних зобов`язаний визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною і достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства», рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»), отже на даний час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених статтею 176 КПК України.

У клопотанні зазначено, що у кримінальному провадженні наявні ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5частини першої статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний, усвідомлюючи покарання, а саме: від 10 до 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні та може вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Згідно статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчий суддя, вирішуючи питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу, враховує як положення КПК України, так і вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод, а також практику Європейського суду з прав людини, за якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо тільки у передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, втім ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення. Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клоот проти Бельгії» серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення і утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний у світлі обставин справи і, зокрема, біографії і характеристики особи, про яку йдеться.

Слід зазначити, що стороною обвинувачення в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які не спростовано в судовому засіданні стороною захисту. Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує характер вчиненого злочину, дані, які характеризують підозрюваного, його вік, стан здоров`я та враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, приходить висновку, що докази та обставини, на які посилається сторона обвинувачення у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді дійти висновку про наявність ризиків, які наведені вище, а для їх запобігання вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу. Застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у виді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання, і, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, враховуючи підстави і обставини, передбачені статтями 177, 178 КПК України, з урахуванням пункту 1, 2 частини четвертої статті 183 КПК України не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись статтею 29 Конституції України, статями 176, 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя -

постановила:

Клопотання старшого слідчого СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Новопетрівка Бердянського району Запорізької області, українця, громадянина України, не одруженого, на утриманні нікого немаючого, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючого, фактично проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 12 листопада 2024 року включно.

Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1