Справа № 461/8865/24
Провадження № 1-кс/461/6823/24
про накладення арешту на майно
05.11.2024 слідча суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчої відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 про надання дозволу на арешт майна, -
в с т а н о в и л а:
В обґрунтування клопотання зазначає, що вилучений у ході обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 мобільний телефон має доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки може бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегти на собі його сліди та містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, а також містити інформацію про обставини вчинення кримінального правопорушення та причетних осіб, а тому є необхідним долучення мобільного телефону до матеріалів кримінального провадження з метою використання його у доказуванні, отримання постійного безперешкодного доступу до нього, недопущення його відчуження, зміни або знищення. У зв`язку з наведеним просить накласти на них арешт.
Слідча у судове засідання не з`явилася, просила у клопотанні проводити слухання справи без її участі.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідча суддя вважає за можливе провести судовий розгляд без повідомлення власника майна.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідча суддя приходить до таких висновків.
Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, які за попередньою змовою, маючи умисел на вивезення через кордон новонародженої дитини, здійснюють внесення неправдивої інформації щодо дати народження дитини, а саме вчинення несанкціонованих дій з інформацією, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп?ютерних мережах або зберігається на носіях такої інформації, вчинені особою, яка має право доступу до неї.
Підставою для внесення відомостей до ЄРДР слугували матеріали УМП ГУНП у Львівській області з яких вбачається, що група осіб, які за попередньою змовою, маючи умисел на вивезення через Державний кордон України новонародженої дитини, вживають заходів, щодо внесення неправдивої інформації, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп?ютерних мережах або зберігається на носіях такої інформації.
Вищевказані обставини були підтверджені у ході допиту в якості свідка ОСОБА_6 , котрий у ході проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, надав добровільну згоду на участь у конфіденційному співробітництві з правоохоронними органами з метою викриття протиправної діяльності вищевказаної групи осіб та повідомив таке: 28.10.2024 приблизно о 16:00 год., зустрівся з ОСОБА_5 та ОСОБА_7 . ОСОБА_5 повідомила, що на підставі договору, сурогатна мати народила їй з чоловіком-іноземцем ОСОБА_8 дитину. Також повідомила, що вони з громадянином Норвегії ОСОБА_8 перебувають в офіційних відносинах та шлюбі укладеного у Норвегії. Також, ОСОБА_5 , повідомила, що дитина ОСОБА_9 була народжена сурогатною матір`ю 4 серпня 2024 року в КНП « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований за адресою: АДРЕСА_2 та 06.08.2024 року дитину та сурогатну матір виписали.
Окрім цього, ОСОБА_5 зазначила, що дитина народилася швидше встановленого акушерського терміну та фактично перебувала в пологовому будинку три дні, проте у виписці новонародженого, працівники медичної установи вказали дату виписки 06.08.2024, тобто термін перебування 2 дні. Крім цього, остання повідомила, що станом на 08.08.2024 вона перетнула державний кордон України, оскільки перебувала за кордоном. В процесі виготовлення свідоцтва про народження дитини ОСОБА_9 в графі батьки вказано мати: ОСОБА_5 та батько ОСОБА_8 та дату народження 04.08.2024. В подальшому, ОСОБА_5 , стало відомо проте, що Норвегія згідно чинного законодавства не визнає сурогатного материнства, відтак при перетині кордону у країну Норвегія у неї та її чоловіка можуть виникнути проблеми щодо оформлення дитини, оскільки при перевірці даних можуть з`ясувати термін її перебування та перетину кордону, відтак буде встановлено, що станом на 04.08.2024 дату народження дитини, остання перебувала за кордоном, відтак не може бути особою котра 04.08.2024 народжувала в Україні та офіційно внесена як мати у свідоцтві про народження ОСОБА_9 .
Окрім цього, особисто ОСОБА_5 , неодноразово зверталася у відповідні органи для зміни дати народження дини з 04.08.2024 на 09.08.2024, де на теперішній час невстановлені у ході досудового розслідування особи, ймовірно працівники в КНП « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , здійснили внесення неправдивих відомостей у виписку про новонародженого. Окрім цього, ОСОБА_5 самостійно, а також за допомогою ОСОБА_7 , зверталися в Галицький відділ РАЦС у м. Львові для виготовлення нового свідоцтва про народження дитини, проте їм відмовили. У подальшому, діючи з прямим умислом, вони продовжують пошуки осіб, котрі б допомогли здійснити внесення неправдивої інформації щодо дати народження дитини, а саме вчинити несанкціоновані дії з інформацією, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп?ютерних мережах або зберігається на носіях такої інформації з метою вивезення через кордон новонародженої дитини. Крім цього, ОСОБА_5 просить посприяти у виготовлені документів, котрі б стали підставою для подальшого виготовлення нових документів, зокрема, виписки новонародженого та свідоцтва про народження дитини. Також в ході розмови ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_5 повідомили, що готові надати грошові кошти в сумі 3000 доларів США за виготовлення нових документів із зміненими даними новонародженого Крогвіг Андерс.
Також проведеними у ході досудового розслідування негласними слідчими (розшуковими) діями отримано низку підтверджених фактів, які свідчать про те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 має на меті здійснити вивезення через кордон новонародженої дитини, після вчинення невстановленими на теперішній час особами несанкціонованих дій з інформацією, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп?ютерних мережах або зберігається на носіях такої інформації, зокрема внести неправдиві відомості щодо дати народження дитини.
01.11.2024 на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , проведено обшук в порядку ст. 234 КПК України, а саме за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон, що має значення для подальшого проведення досудового розслідування, зокрема:
Мобільний телефон марки "Samsung", модель Galaxy A14, назва моделі SM-A145R/ НОМЕР_1 , IMEI 1 - НОМЕР_2 ; IMEI 2 - НОМЕР_3 ; із сім картою мобільного оператора «Лайфсел» з мобільним номером НОМЕР_4 .
01.11.2024 вказаний мобільний телефон визнаний речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукуванні, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, що здійснювались на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказані у даному клопотанні предмети необхідні для розкриття кримінального правопорушення, слідча суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідча суддя -
1.клопотання задовольнити.
2.Накласти арешт на мобільний телефон, який був вилучений 01.11.2024 у ході проведеного обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки "Samsung", модель Galaxy A14, назва моделі SM-A145R/ НОМЕР_1 , IMEI 1 - НОМЕР_2 ; IMEI 2 - НОМЕР_3 ; із сім картою мобільного оператора «Лайфсел» з мобільним номером НОМЕР_4 .
3.Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчу відділу розслідування злочинів, учинених дітьми СУ ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_10