Справа № 677/315/24
1-кс/683/397/2024
У Х В А Л А

11 вересня 2024 року м. Старокостянтинів

Слідчий суддя Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 ,, з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглядаючи у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №4 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №4 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Указує, що 19 лютого 2024 року він звернувся до начальника Відділення поліції №4 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення злочину, яка була зареєстрована того ж дня в ЖЄО ІПС ІПНП за №752. У цій заяві він вказував, що 07 лютого 2024 року на підставі Закону України «Про доступ до публічної інформації» він звернувся до голови Красилівського районного суду Хмельницької області із запитом на інформацію, яка відповідно до ч.1 ст.20 вказаного Закону мала бути йому надана не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. Станом на 19 лютого 2024 року запитуваної ним інформації від голови Красилівського районного суду Хмельницької області він не отримав. Уважає, що такою бездіяльністю голова Красилівського районного суду Хмельницької області порушив його право на інформацію, тим самим вчинив злочин, передбачений ст.364 КК України.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення він виклав у своїй заяві від 19 лютого 2024 року, які просив внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Проте, жодних дій щодо внесення відомостей про вказане кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою посадовими особами Відділення поліції №4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області здійснено не було. Лише 21 лютого 2024 року йому стало відомо, що правоохоронні органи, всупереч вимогам ст.214 КПК України, не внесли відомості про вчинене відносно нього кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Оскільки нормами КПК України не передбачено повноважень щодо не внесення посадовими особам правоохоронних органів відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви про вчинення злочину, тому просить зобов`язати посадових осіб Відділення поліції №4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 19 лютого 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Також просив розгляд скарги провести у його відсутності.

На підставі ухвали Хмельницького апеляційного суду від 17 червня 2024 року скаргу ОСОБА_4 направлено для розгляду до Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 24 червня 2024 року скаргу ОСОБА_4 передано для розгляду слідчій судді ОСОБА_1 .

В судове засідання скаржник ОСОБА_4 , який неодноразово повідомлявся судом про час і місце розгляду скарги шляхом направлення судових повісток на адресу, зазначену ним у скарзі, не з`явився.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просить залишити скаргу ОСОБА_4 без розгляду, посилаючись на те, що участь ОСОБА_4 у розгляді даної скарги в силу ч.3 ст.306 КПК України є обов`язковою, однак останній тричі в судове засідання не з`явився.

Заслухавши прокурора, суд вважає, що скаргу ОСОБА_4 слід залишити без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, як вбачається із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не вправі проводити розгляд скарги за відсутності скаржника.

Також, у ч.2 ст.306 КПК України визначено строк розгляду скарги тривалістю у 72 години.

ОСОБА_4 у судові засідання, призначені на 26 червня 2024 року, 16 липня 2024 року, не з`явився, в зв`язку з чим розгляд скарги відкладався.

Про вказані судові засідання ОСОБА_4 був повідомлений належним чином, а саме, шляхом направлення судових повісток на адресу, зазначену ним у скарзі, які згідно із відмітками на зворотніх повідомленнях рекомендованих поштових відправлень, повернулись не врученими в зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою.

Інших засобів зв`язку (номеру телефону, електронної пошти, тощо) ОСОБА_4 у скарзі не вказав.

16 травня 2024 року скаржник ОСОБА_4 повторно не з`явився у судове засідання, про час та місце розгляду справи, як зазначено вище, повідомлявся у встановленому ч.1 ст.135 КПК України порядку шляхом направлення рекомендованого повідомлення про виклик у судове засідання.

Отже, поведінка скаржника з однієї сторони свідчить про втрату ним інтересу до предмета оскарження, а з іншої унеможливлює проведення слідчим суддею судового засідання по даній скарзі без присутності скаржника.

При цьому суд ураховує, що скаржник ОСОБА_4 у своїй скарзі просив розглянути скаргу у його відсутності, однак відповідно до вимог ч.3 ст.306 КПК України участь скаржника у розгляді скарг на рішення, дії, бездіяльності під час досудового розслідування є обов`язковою.

Чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено яким саме чином повинен діяти слідчий суддя та яке саме процесуальне рішення він повинен приймати у випадку неявки без поважних причин обов`язкового учасника судового провадження, яким, в розумінні ч.3 ст.306 КПК України, є скаржник чи його представник.

Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону», про що наголошував ЄСПЛ у своєму рішенні від 14 жовтня 2010 року по справі «Щокін проти України». Зокрема, у разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для таких осіб підхід.

Тобто, вирішення колізій, прогалин у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи (скаржника).

З урахуванням наведеного, беручи до уваги те, що ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, участь свого представника не забезпечив, при цьому його участь в силу вимог закону в даній категорії справ є обов`язковою, тому у ситуації яка склалася, слід застосувати аналогію закону найбільш сприятливу для скаржника, а саме залишити подану скаргу без розгляду, що не позбавляє скаржника можливості повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст.303 - 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и л а:

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №4 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя