Справа № 749/954/24
Номер провадження 1-кс/749/165/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2024 року м. Сновськ

Щорський районний суд Чернігівської області

в складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

дізнавача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сновськ клопотання дізнавача у кримінальному провадженні дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 2 (м. Сновськ) Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , яке погодженого прокурором у провадженні, прокурором Корюківської окружної прокуратури ОСОБА_5 , на підставі матеріалів кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000070, розпочате 09.07.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

07.08.2024 року до Щорського районного суду Чернігівської області звернувся з клопотанням дізнавач у кримінальному провадженні дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 2 (м. Сновськ) Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , яке погодженого прокурором у провадженні, прокурором Корюківської окружної прокуратури ОСОБА_5 , на підставі матеріалів кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000070, розпочате 09.07.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, в якому просить накласти арешт із забороною відчуження на: автомобіль марки «KIA», моделі «CERATO», 2006 року випуску, реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , можлива вартість якого може складати 127 400 грн; мотоцикл марки «SPARK», моделі «SP200R 27», 2018 року випуску, державний реєстраційний номерний знак НОМЕР_3 , вартість якого може складати 47 713 грн; та мотоцикл марки «SABUR», моделі «SB125», 2012 року випуску, державний реєстраційний номерний знак НОМЕР_4 , вартість якого може складати 20 760 грн, які знаходяться у власності ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Клопотання обгрунтоване тим, що ОСОБА_7 , за попередньою змовою з ОСОБА_6 , у період часу з 14 год. 00 хв. по 15 год. 00 хв., 09.07.2024, знаходячись на річці «Смяч», що поблизу с. Смяч, Корюківсьокго району, Чернігівської області, діючи умисно, у порушення вимог ст. 52 1 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 1 п. 1 Розділу IV «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, без передбаченого законом дозволу, з використанням заборонених засобів лову, а саме, сітки бреденя, довжиною 9, 5 м, висотою 1, 5 м, діаметром вічка 10 мм, виловили рибу: плоскирку 4 штуки, вартістю 6 256 грн, щуку звичайну 69 штук вартістю 239 292 грн, плітку звичайну 6 штук вартістю 9 384 грн, в`язь звичайний 2 штуки, минь річковий 4 штуки вартістю 1 320 грн.

Вказаними діями ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_6 , згідно з висновком експерта № СЕ-19/126-24/8190-ФХЕД від 24.07.2024, навколишньому природному середовищу (державі) спричинено екологічну шкоду в сумі 256 252, 00 грн (двісті п`ятдесят шість тисяч двісті п`ятдесят дві гривні), що є істотною шкодою.

За вказаним фактом 09 липня 2024 року розпочато кримінальне провадження № 0000070 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

У період часу з 15:52 год. до 16:21 год., 09.07.2024, проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості розміром 5 х 5 м, на березі р. Смяч. На оглядуваній ділянці, виявлено: сітку бреденя, довжиною 9, 5 м, висотою 1, 5 м, діаметром вічка 10 мм, окрім цього, на вищевказаній ділянці виявлено виловлену рибу, а саме: плоскирку 4 штуки, щуку звичайну 69 штук, плітку звичайну 6 штук, в`язя звичайного 2 штуки, миня річкового 4 штуки.

09 липня 2024 року допитано в якості свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

У ході здійснення дізнання 31.07.2024 дізнавачем, за погодженням із прокурором, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до довідки Сновської міської ради №05-06/1828 від 02.08.2024, до місцевого бюджету Сновської міської ради кошти від завданої шкоди навколишньому природньому середовищу внаслідок незаконного зайняття рибним промислом від ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не надходили.

Згідно з інформацією, яка міститься у базі даних Єдиного державного реєстру МВС, у власності ОСОБА_7 перебуває легковий автомобіль марки KIA, моделі CERATO, 2006 року випуску, реєстраційний номерний знак НОМЕР_5 , номер кузова НОМЕР_2 , можлива вартість якого може складати 127 400 грн.

Відповідно до відомостей, що містяться у базі даних Єдиного державного реєстру МВС, у власності ОСОБА_6 перебуває мотоцикл марки «SPARK», моделі «SP200R 27», 2018 року випуску, державний реєстраційний номерний знак НОМЕР_3 , вартість якого може складати 47 713 грн та мотоцикл марки «SABUR», моделі «SB125», 2012 року випуску, державний реєстраційний номерний знак НОМЕР_4 , вартість якого може складає 20 760 грн.

Корюківською окружною прокуратурою підготовлено та буде подано позовну заяву до ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, внаслідок незаконного добування водних біоресурсів у сумі 256 252, 00 грн.

Тому, з метою забезпечення позову, поданого прокурором в інтересах держави в особі Сновської міської ради, необхідне накладення арешту на майно підозрюваних. Не накладення такого арешту призведе до того, що підозрювані ОСОБА_6 та ОСОБА_7 відповідачі за цивільним позовом зможуть реалізувати або іншим чином розпорядитися належним їм майном, що у подальшому призведе до неможливості відшкодування шкоди, завданої підозрюваними внаслідок незаконного добування водних біоресурсів.

Враховуючи, що підозрювані ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шкоду, заподіяну державі у сумі 256 252,00 грн. добровільно не відшкодували, дізнавач за погодженням з прокурором просять клопотання задовольнити.

У судовому засіданні дізнавач клопотання підтримав з підстав викладених у ньому.

Прокурор в судовому засіданні відсутній, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. Причини неявки суду не відомі. Відповідно ч.1 ст. 172 КПК України неявка прокурора не перешкоджає розгляду клопотання.

У судовому засіданні власники майна не викликались з метою забезпечення арешту майна, згідно ч2 ст. 172 КПК України.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення дізнавача, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Стаття 132 КПК України встановлює загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому зазначено, що для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно ч.8 ст. 170 КК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно ч.10 ст.170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Пунктом 4 частини 2 статті 40-1 КПК України передбачено, що дізнавач уповноважений: звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Враховуючи те, що підозрювані ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шкоду, заподіяну державі у сумі 256 252,00 грн. добровільно не відшкодували, а Корюківською окружною прокуратурою підготовлено та буде подано позовну заяву до ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у вказаному розмірі, а вартість майна на яке накладається арешт є співмірним з розміром шкоди, що завдана кримінальним правопорушенням, слідчий суддя вважає, що з метою забезпечення цивільного позову слід накласти арешт на вказане в клопотанні майно, із забороною відчуження, а тому клопотання дізнавача підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження на автомобіль марки «KIA», моделі «CERATO», 2006 року випуску, реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , можлива вартість якого може складати 127 400 грн, що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Накласти арешт із забороною відчуження на мотоцикл марки «SPARK», моделі «SP200R 27», 2018 року випуску, державний реєстраційний номерний знак НОМЕР_3 , вартість якого може складати 47 713 грн, мотоцикл марки «SABUR», моделі «SB125», 2012 року випуску, державний реєстраційний номерний знак НОМЕР_4 , вартість якого може складати 20 760 грн, який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію ухвали негайно надіслати дізнавачу, прокурору та власникам майна.

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1