Справа № 739/1009/24
Провадження № 1-кс/745/8/2024
УХВАЛА

01.11.2024 рокусмт. Сосниця

Сосницький районний суд Чернігівської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

процесуального прокурора ОСОБА_3 обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників адвоката ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представника потерпілого ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Сосниця заяву захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючого судді ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000257 від 03.10.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.4 ст.27 ч.3 ст.358, ч.4 ст.191, ч.1 ст.366 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 подав заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_8 , мотивуючи тим, що суддя ОСОБА_8 ще до початку розгляду справи по суті виявив упередженість та небезсторонність у даній справі та не забезпечив в рамках її розгляду згадуваних вище засад для усунення будь-яких сумнівів у його безсторонності. Так, 03 вересня 2024 року суддею ОСОБА_8 була постановлена ухвала, якою задоволено клопотання прокурора про привід обвинуваченого ОСОБА_4 в судове засідання, яке призначено на 23 жовтня 2024 року, з мотивів, що останній 03 вересня 2024 року в судове засідання, будучи належним чином повідомленим не прибув, про причини своєї неявки суду не повідомив.Втім, в указаній ухвалі жодним чином не зазначено суттєві обставини такої неявки, зокрема подання напередодні трьома захисниками обвинуваченого клопотань про відкладення розгляду справи, про що зрештою згадується в протоколі судового засідання. Відтак, захист впевнений у відсутності необхідності в даному випадку з огляду на клопотання трьох захисників вжиття такого суворого заходу забезпечення кримінального провадження як привід, так як очевидно, що судове засідання без захисників не відбулося б, а вчинення будь-яких нагальних процесуальних дій цьому засіданні не планувалось. З однієї сторони неповідомлення саме обвинуваченим про свою неявку через клопотання своїх захисників про відкладення формально не виключає його обов`язку прибути в судове засідання, та з іншого боку, враховуючи необізнаність обвинуваченого з тонкощами кримінального процесу, відстань від місця проживання до суду та усвідомлення, що засідання вочевидь не відбудеться, об`єктивно пояснює логіку його поведінки, яка в цьому конкретному випадку має сенс. Проте, такими діями суддя ОСОБА_8 виявив надмірний формалізм та невиправдану суворість, а саме необґрунтовано, на думку захисту, задовольнив клопотання прокурора і без жодної необхідності застосував захід забезпечення кримінального провадження, для чого об`єктивно у суду підстав не існувало. До того ж протокол судового засідання й ухвала суду не містять обставин, що секретарем вживалися заходи для з`ясування причин відсутності обвинуваченого.

В судове засідання суддя ОСОБА_8 , не з"явився , про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, письмових пояснень не надавав.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 підтримав заяву про відвід, обгрунтовуючи підставами зазначеними в заяві.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_9 в судове засідання, яке повинно було відбутися на підставі ухвали суду в режимі ведоконференцзв"язку, не з"явилася.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 підтримав заяву про відвід з підстав зазначених в заяві. Крім того, пояснив, що винесення необгрунтованої заяви про привід обвинуваченого свідчить про упередженість судді. Адже напередодні захисники обвинуваченого подали клопотання про відкладення розгляду справи і вочевидь обвинувачений, розуміючи, що судове засідання не відбудеться, не з"явився до суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заяву захисника про відвід.

Прокурор заперечив у задоволенні заяви про відвід головуючого,надавши письмові заперечення. Крім того пояснив, що підстав для задоволення заяви про відвід не має, заява є необгрунтованою. З його письмових заперечень вбачається, що ухвала судді Сосницького районного суду Чернігівської області ОСОБА_8 про примусовий привід є законною і обґрунтованою і такою, що ухвалена відповідно до норм матеріального та процесуального права, всі посилання захисника є надуманими та не підтверджуються жодними доказами. Задоволення клопотання прокурора про дозвіл на примусовий привід не може свідчити про упередженість судді. Більше того, підставою для клопотання про примусовий привід під часу судового засідання була вже друга неявка обвинуваченого ОСОБА_4 без поважних причин в судове засідання та не повідомлення ним про причини своєї неявки. Подання захисниками обвинуваченого заяв про відкладення судового засідання не є підставою неявки до суду обвинуваченого, оскільки п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України покладає на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язок прибувати за викликом до суду, а в разі неможливості прибувати за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомляти про це зазначених осіб. Вказані вимоги закону обвинувачений ОСОБА_4 не виконав.

Представник потерпілого ДП "Ліси України" ОСОБА_7 підтримав думку прокурора.

Розглянувши заяву про відвід, заслухавш думку учасників, суд приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з наступних міркувань.

Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні чітко визначені у ст. 75 КПК України.

Так, відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, наявність безсторонності судді має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року та "Веттштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" від 10 червня 1996 року). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайна, п. 43).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Проте, такі обставини при розгляді заяви про відвід судді судом не встановлені і заявником не доведено наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді ОСОБА_8 ..

Заявлений відвід не містить об`єктивних підтверджених даних, які б свідчили про наявність обставин, які викликають обґрунтований сумнів у неупередженості судді ОСОБА_8 , тоді як незгода учасників провадження з процесуальними діями судді та прийнятими рішеннями не є такими даними.

З матеріалів кримінального провадження вбачається,що на розгляді під головуванням судді ОСОБА_8 перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.4 ст.27 ч.3 ст.358, ч.4 ст.191, ч.1 ст.366 КК України. Під час проведення підготовчого судового засідання 03.09.2024 встановлено, що обвинувачений в судове засідання не з"явився, повідомлений про час та місце розгляду справи належним чином (а.с.16 т.2). Судом винесена ухвала про привід обвинуваченого від 03.09.2024 (а.с.38 т.2).

Так, суд бере до уваги пояснення захисників обвинуваченого,що обвинувачений не з"явився в судове засідання з тих підстав,що розумів,що воно не відбудеться,оскільки троє його захисників написали заяви про відкладення судового засідання. Однак, зазначає, що п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України покладає на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язок прибувати за викликом до суду, а в разі неможливості прибувати за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомляти про це суд.

Відповідно до ч.1,2 ст.139 КПК України якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття до нього може бути застосовано привід.

В зв"язку з невиконанням обвинуваченим своїх процесуальних обов"язків,визначених п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України,судом застосовано привід до обвинуваченого. Як зазначено в запереченнях прокурора і вбачається з матеріалів кримінального провадження -це повторна неявка обвинуваченого в судове засідання. ( 31.07.2024 року обвинувачений не з"явився до суду, заздалегідь не повідомив суд про причини неявки та не надав документи, які б підтверджували причини неявки).

Тобто ,в даному випадку підставою для відводу є процесуальне рішення суду, яке він має право приймати в порядку передбаченому кримінально-процесуальним законодавством внаслідок невиконання обвинуваченим своїх процесуальних обов"язків і ця підстава ,на переконання суду, не свідчить про упередженість судді.

Таким чином, зі змісту поданої заяви про відвід та встановлених в судовому засіданні обставин відсутні належним чином вмотивовані та достатні дані, які можуть свідчити про необ`єктивність та упередженість головуючого судді ОСОБА_8 , а незгода з прийнятим процесуальним рішенням не може бути підставою для відводу судді згідно п.4 ч.1 ст.75 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 75, 81 КПК України , суд

УХВАЛИВ:

У задоволенені заяви захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючого судді ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000257 від 03.10.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.4 ст.27 ч.3 ст.358, ч.4 ст.191, ч.1 ст.366 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:ОСОБА_1