УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року, слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна, адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, вилучене у кримінальному провадженні № 0000291 від 29.01.2024за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання прокурора, про накладення арешту на майно, у рамках цього провадження, у зв`язку з здійсненням досудового розслідування у ньому та необхідністю встановлення обставин визначених

ст.ст. 2, 91 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) за наявності передумов визначених ст.ст. 132, 170 цього Кодексу.

Клопотання мотивовано тим, що групою осіб створено та впроваджено протиправний механізм, а саме під виглядом партнерів таких бірж як «Binance» та «Bybit» займаються шахрайськими діями в соціальній мережі «Instagram» шляхом доступу до облікових записів користувачів деяких інтернет-ресурсів, з подальшим викраденням матеріальних активів.

Встановлено, що протиправний механізм полягає у створенні причетними до протиправної діяльності особами фіктивних інтернет-сайтів криптовалютних бірж, обмінних ресурсів тощо. Після чого, зазначені фіктивні інтернет-сайти, які візуально схожі на відповідні інтернет-сайти криптовалютних бірж та обмінних ресурсів, причетні до протипраної діяльності особи рекламують у мережі інтернет «Instagram» під виглядом оригінальних інтернет-ресурсів.

В подальшому, користувачі таких криптовалютних бірж та/або обмінних ресурсів, перейшовши за посиланням фіктивного інтернет-сайту, перебуваючи під хибним уявленням того, що інтернет-сайт є оригінальним інтернет-ресурсом відповідної криптовалютної біржі та/або обмінного ресурсу, вводять у відповідні строки інформацію щодо доступу до власних електронних гаманців, а саме - логін, пароль та т. зв. «сід-фразу». Після чого, причетні до протиправної схеми особи з використанням шкідливого програмного забезпечення, отримують інформацію для доступу до електронних гаманців. При цьому, використовуючи отриману інформацію учасники протиправного механізму здійснюють несанкціонований доступ до електронних гаманців, з метою виведення з таких гаманців матеріальних активів на підконтрольні рахунки.

Разом з тим, причетні до протиправної діяльності особи використовують системи банківського обслуговування, банківські та небанківські електронні платіжні системи України, в тому числі банки країни агресора, криптовалютні обмінні пункти, з метою подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Також встановлено, що до вищевказаної протиправної діяльності причетні наступні особи: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

В подальшому 27.09.2024 року на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду було проведено обшук автомобіля яким користується ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: «TOYOTA CAMRY 2.4», сірого кольору, номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 під час якого було вилучено:

- мобільний телефон Apple 15 Iphone Pro Max чорного кольору;

- ноутбук Asus Rog Strix G713Q, s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм;

- гаманець з банківськими картками: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , дисконтними картками, 2 адмін протоколами, 2 чеками, дрібними коштами.

Вказав, що вказані речі та техніка можуть мати доказове значення у вказаному кримінальному провадженні, оскільки як в окремих випадках так й загалом можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, шкідливого програмного забезпечення та інші інформаційно цифрові сліди які в сукупності підтверджують факт вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, для встановлення якого необхідно провести комп`ютерно технічну експертизу так як для встановлення інформаційного сліду потрібні відповідні комп`ютерно технічні знання та відповідне обладнання з програмним забезпеченням.

Зазначив, що вищевказана комп`ютерна техніка використовується у злочинній діяльності та є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, оскільки у своїй сукупності та поєднанні є робочим місцем оператора, у зв`язку із чим, виникла необхідність у призначенні комп`ютерно-технічних експертиз у кримінальному провадженні, у тому числі з метою вилучення інформації, що міститься у вилучених технічних приладах.

Прокурор в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату та час судового засідання.

Представник власника майна, адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вказавши, що його клієнт не є причетним до будь-яких протиправних схем, повідомлення про підозру йому не вручено, про факти , які зазначив прокурор не допитаний. З огляду на вказане представник власника майна вважає клопотання прокурора безпідставним та просив відмовити в його задоволенні.

Слідчий суддя, заслухавши учасника провадження, дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження на дотримання вимог КПК України, дійшов такого висновку.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовими доказами, згідно постанови від 28.09.2024.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є речовими доказами.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

При цьому, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

Тож, слідчий суддя частково погоджується з клопотанням слідчого про те, що необхідно накласти арешт на майно на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що майно виявлене та вилучене 27.09.2024 в ході проведення обшуку автомобіля «TOYOTA CAMRY 2.4», сірого кольору, номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон Apple 15 Iphone Pro Max чорного кольору; ноутбук Asus Rog Strix G713Q, s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм, відповідає критеріям, зазначеним у пункті першому частини другої статті 170 цього Кодексу.

Проте, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання прокурора в частині накладення арешту на вилучене в ході обшуку майно, а саме: гаманець з банківськими картками: НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , дисконтними картками, 2 адмін протоколами, 2 чеками, дрібними коштами, оскільки прокурором ні в клопотанні, ні в судовому засіданні не доведено, що відповідне майно має доказове значення для цього кримінального провадження як речові докази.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, вилучене у кримінальному провадженні № 0000291 від 29.01.2024за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 Кримінального кодексу України - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 27.09.2024 в ході проведення обшуку автомобіля «TOYOTA CAMRY 2.4», сірого кольору, номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон Apple 15 Iphone Pro Max чорного кольору; ноутбук Asus Rog Strix G713Q, s/n: НОМЕР_3 із зарядним пристроєм, із забороною користування, відчуження та розпорядження вказаним майном, з метою збереження речових доказів.

У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчих, прокурорів, які входять до відповідних груп слідчих, прокурорів у кримінальному провадженні №0000291 від 29.01.2024.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дата та час оголошення повного тексту ухали 24.10.2024, 17-00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1