Справа № 991/7225/24
Провадження № 1-кс/991/7254/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

його захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 квітня 2024 року за № 0000146, за підозрою

ОСОБА_4 , який народився

ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Донецьк, Донецької області та проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть клопотання

1.1.12 серпня 2024 року до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання, у якому детектив просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 із забороною залишати вказане житло цілодобово строком на два місяці, з покладенням на підозрюваного обов`язків:

- прибувати до детектива, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись за межі м. Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також свідками ОСОБА_11 та ОСОБА_12 як безпосередньо, так і через третіх осіб.

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Клопотання обґрунтоване тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України (надалі - НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 квітня 2024 року за № 0000146.

У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України, а саме - у пособництві в одержанні службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище неправомірної вигоди в особливо великому розмірі для себе чи третьої особи за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, за попередньою змовою групою осіб.

На переконання детектива, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, спотворити або сховати речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

На переконання детектива, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання та прохала застосувати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням на нього наступних процесуальних обов`язків:

- прибувати до детектива, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись за межі м. Хмельницького без дозволу детектива, прокурора або суду;

- повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також свідками ОСОБА_11 та ОСОБА_12 як безпосередньо, так і через третіх осіб, визначених детективом або прокурором;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та і в`їзд в Україну.

Захисник заперечувала проти обов`язку носити електронний засіб контролю, позаяк в умовах воєнного стану існує потенційна необхідність евакуації у безпечні місця. Крім того, обстріли об`єктів енергетичної інфраструктури спричиняють відключення світла та унеможливлять виконання підозрюваним цього обов`язку.

Посилалась на невиконання детективом та прокурором приписів ч. 3 ст. 132 КПК України, а саме: відсутність посилання на потреби досудового розслідування, які б виправдовували необхідність втручання у права і свободи підозрюваного та членів його родини, а також незазначення жодного із завдань досудового розслідування, задля досягнення мети якого детектив звернувся з таким клопотанням.

Також, захисник посилалась на відсутність ризиків, заявлених стороною обвинувачення, зокрема, неможливість виїзду ОСОБА_4 під час дії воєнного стану, а також просила взяти до уваги характеризуючі останнього фактичні дані (міцні соціальні зв`язки, сімейний стан, перебування на утриманні малолітньої дитини, інвалідність, отримання офіційних доходів, відсутність попередніх судимостей).

Захисник зауважила, що під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 останній сприяв його проведенню. До вручення повідомлення про підозру ОСОБА_4 надав показання щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що підтверджує його співпрацю зі слідством та спростовує ризики, наведені у клопотанні детектива.

2.3. Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання детектива з аналогічних мотивів.

2.4. Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання детектива та підтримав позицію своїх захисників.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання детектива, заперечення сторони захисту, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

Як зазначено у повідомленні про підозру від 11 серпня 2024 року, кримінальне правопорушення було вчинене ОСОБА_4 за таких обставин.

Так, заступник Міністра енергетики України ОСОБА_8 в силу займаної посади був наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями щодо діяльності вугледобувних підприємств, що належать до сфери управління Міністерства енергетики України та наділений владою (владними повноваженнями) щодо керівництва таких підприємств, у тому числі - щодо державних підприємств «Селидіввугілля» та «Волиньвугілля», засновником та органом управління яких є Міністерство енергетики України.

За версією органу досудового розслідування, у лютому 2024 року радник Генерального директора ДП «Волиньвугілля» ОСОБА_11 ініціював перед Міністерством енергетики України питання щодо можливості передачі вугільно-видобувного обладнання, яке використовується на державних шахтах на території східних областей України, до ДП «Волиньвугілля» з метою його збереження та забезпечення можливості використання для збільшення об`ємів видобування вугілля на шахтах, які знаходяться на території західних областей України.

Під час неодноразових зустрічей, які відбулися упродовж березня-липня поточного року між радником Генерального директора ДП «Волиньвугілля» ОСОБА_11 , заступником Міністра енергетики України ОСОБА_8 , виконувачем обов`язків Генерального директора ДП «Селидіввугілля» ОСОБА_4 та довіреною особою ОСОБА_8 - ОСОБА_9 , обговорювалися питання щодо можливості передачі вугільно-видобувного обладнання до ДП «Волиньвугілля» та його переліку.

У лютому - березні поточного року (більш точна дата на цей час не встановлена, проте не пізніше 25 травня 2024 року) заступник Міністра енергетики України ОСОБА_8 вступив у злочинну змову з виконувачем обов`язки Генерального директора ДП «Селидіввугілля» ОСОБА_4 та довіреною особою ОСОБА_8 . ОСОБА_9 , з метою одержання неправомірної вигоди від радника Генерального директора ДП «Волиньвугілля» ОСОБА_11 за передачу на зберігання, з можливістю використання вугільно-видобувного обладнання з шахт ДП «Селидіввугілля» до ДП «Волиньвугілля».

Згідно досягнутої між співучасниками згоди на ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_4 покладалася роль пособників, а саме - забезпечення комунікації з ОСОБА_11 щодо одержання від нього неправомірної вигоди, одержання такої вигоди та подальшої її передачі ОСОБА_14 .

Під час зустрічі, яка відбулася між ОСОБА_11 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , 25 травня 2024 року в ресторані «ВАО» ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_11 , що для позитивного вирішення питання щодо передачі обладнання до ДП «Волиньвугілля» необхідно буде надати для нього, ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , неправомірну вигоду.

Під час чергової зустрічі, яка відбулася 18 липня 2024 року у ресторані за адресою: АДРЕСА_2 , довірена особа заступника Міністра енергетики України ОСОБА_8 - ОСОБА_9 під час обговорення з ОСОБА_11 можливості передачі вугільно-видобувного обладнання з ДП «Селидіввугілля» до ДП «Волиньвугілля» озвучив узгоджену з ОСОБА_8 умову такої передачі обладнання, а саме - надання ОСОБА_11 коштів у сумі 500 000 доларів США двома частинами, по 250 000 доларів США кожна.

22 липня 2024 року ОСОБА_8 шляхом надсилання повідомлення через месенджер «WhatsApp» повідомив ОСОБА_11 про необхідність зустрічі в ресторані «ВАО» на 18 годину цього ж дня.

Під час зустрічі, яка відбулася 22 липня 2024 року у ресторані «ВАО», між ОСОБА_9 та ОСОБА_11 узгоджено, що сума неправомірної вигоди у розмірі 500 000 доларів США, передбачена за передачу обладнання з ДП «Селидіввугілля» до ДП «Волиньвугілля», через значні розміри буде передаватися ОСОБА_11 протягом наступних 5 тижнів у частках по 100 000 доларів США кожна щотижнево, через директора ДП «Селидіввугілля» ОСОБА_4 .

Цього ж дня, у ресторані «ВАО» ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_8 про домовленість з ОСОБА_11 щодо порядку передачі останнім грошових коштів у сумі 500 000 доларів США. ОСОБА_8 погодився з відповідним рішенням, проте висловив пересторогу щодо великих ризиків такого формату розрахунків.

На виконання вимог ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , 25 липня 2024 року довірена особа ОСОБА_11 - ОСОБА_12 у період часу з 14 год 47 хв до 14 год 50 хв у приміщенні готелю «Україна» за адресою: м. Київ, вул. Інститутська, 4, передав виконувачу обов`язків Генерального директора ДП «Селидіввугілля» ОСОБА_4 першу частину неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США.

Наступного дня, 26 липня 2024 року о 11 год 54 хв ОСОБА_4 , виконуючи роль пособника, одержані від ОСОБА_12 кошти у пакеті червоного кольору передав ОСОБА_9 у приміщені ресторану «МОССО» за адресою: АДРЕСА_3 .

Крім того, ОСОБА_9 під час зустрічі останнього з ОСОБА_8 та ОСОБА_11 , яка відбулася 03 серпня 2024 року у ресторані «Фабіус» за адресою: АДРЕСА_4 , діючи з відома та за згодою ОСОБА_8 , повідомив ОСОБА_11 про необхідність передачі наступної частини неправомірної вигоди наближеній до ОСОБА_9 особі - ОСОБА_10 . Таким чином, за версією досудового розслідування, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 до своєї злочинної діяльності також залучили ОСОБА_10 .

03 серпня 2024 року ОСОБА_12 передав довіреній особі ОСОБА_9 - ОСОБА_10 другу частину неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США.

Одразу після одержання другої частини неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США ОСОБА_10 поїхав на зустріч з ОСОБА_9 в ресторан «Fenix», де передав ОСОБА_9 одержані від ОСОБА_12 грошові кошти.

У подальшому, 08 серпня 2024 року ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_11 , що наступну (третю) частину неправомірної вигоди необхідно знову передати ОСОБА_10 .

На виконання цієї вказівки, 10 серпня 2024 року ОСОБА_12 передав довіреній особі ОСОБА_9 - ОСОБА_10 третю частину неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США.

Одразу після одержання третьої частини неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США ОСОБА_10 поїхав на зустріч з ОСОБА_9 в ресторан «Фабіус» за адресою: АДРЕСА_4 .

Під час зустрічі ОСОБА_10 та ОСОБА_9 10 серпня 2024 року органом досудового розслідування була припинена їх злочинна діяльність шляхом їх затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України.

Крім того, цього ж дня також були затриманні ОСОБА_8 та ОСОБА_4 .

Отже, за версією органу досудового розслідування, упродовж 25 липня - 10 серпня 2024 року заступник Міністра енергетики України ОСОБА_8 , за попередньою змовою з виконувачем обов`язків Генерального директора ДП «Селидіввугілля» ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 одержали від радника Генерального директора ДП «Волиньвугілля» ОСОБА_11 за передачу вугільно-видобувного обладнання від ДП «Селидіввугілля» до ДП «Волиньвугілля» неправомірну вигоду у загальній сумі 300 000 доларів США, що згідно з офіційним курсом Національного банку України станом на 10 серпня 2024 року становить 12 297 000 грн, та відповідно до п.1 примітки до ст. 368 КК України є особливо великим розміром.

Таким чином, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 у пособництві в одержанні службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище, неправомірної вигоди в особливо великому розмірі для себе чи третьої особи за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, за попередньою змовою групою осіб, тобто за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими детективом матеріалами, зокрема:

- розпорядженням Кабінету Міністрів України від 01 вересня 2023 року № 764-р «Про призначення ОСОБА_8 заступником Міністра енергетики України»;

- заявою ОСОБА_12 від 15 квітня 2024 року щодо незаконних дій ОСОБА_9 ;

- протоколами допитів свідка ОСОБА_12 від 15 квітня 2024 року, від 01 серпня 2024 року, від 10 серпня 2024 року та від 11 серпня 2024 року, у яких зафіксовано показання останнього щодо обставин передачі ним ОСОБА_4 та ОСОБА_10 трьох частин неправомірної вигоди по 100 000 доларів США;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 25 липня 2024 року, у якому зафіксовані обставини висунення умов щодо надання неправомірної вигоди у сумі 500 000 доларів США за передачу обладнання до ДП «Волиньвугілля»;

- протоколом від 09 серпня 2024 року за результатами огляду матеріалів, зібраних у межах кримінального провадження від 17 жовтня 2023 року за № 0000353, зокрема, протоколу за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій (надалі - НСРД), а саме аудіо-, відеоконтролю особи, під час якого зафіксовано розмову 25 березня 2024 року між ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_8 , у ході якої ОСОБА_9 у присутності ОСОБА_8 вказував ОСОБА_11 на необхідність надання неправомірної вигоди;

- протоколом від 09 серпня 2024 року, у якому зафіксовано результати огляду матеріалів, зібраних у межах кримінального провадження від 17 жовтня 2023 року за № 0000353, зокрема, протоколу за результатами проведення НСРД, а саме аудіо-, відеоконтролю особи, під час проведення якого зафіксовано розмову 28 березня 2024 року між ОСОБА_9 , ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , у ході якої вони обговорюють між собою розмір неправомірної вигоди, яку вони планують одержати від ОСОБА_11 за передачу обладнання;

- протоколом від 18 липня 2024 року за результатами проведення НСРД, а саме - аудіо-, відеоконтролю особи, за результатами яких зафіксовано розмову 18 липня 2024 року між ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_4 , у ході якої ОСОБА_9 надає вказівку всім прибрати телефони, що слідчий суддя розцінює як вказівку, спрямовану на вжиття заходів з метою конспірації;

- протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_11 від 07 серпня 2024 року, за результатами проведення якого зафіксовано надходження від ОСОБА_8 повідомлення 22 липня 2024 року про призначення зустрічі в ресторані «ВАО» на 18 годину;

- протоколом від 22 липня 2024 року за результатами проведення НСРД (аудіо-, відеоконтролю особи), у якому якого зафіксовано розмову між ОСОБА_9 та ОСОБА_11 22 липня 2024 року, під час якої вони обговорюють можливість надання неправомірної вигоди п`ятьма частинами по 100 000 доларів США щотижнево, а у подальшому - між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , в ході якої ОСОБА_9 повідомив про досягнуту з ОСОБА_11 домовленість щодо передачі неправомірної вигоди у сумі 500 000 доларів США щотижнево по 100 000 доларів США, упродовж наступних 5 тижнів, з чим ОСОБА_8 погодився, проте висловив пересторогу щодо великих ризиків такого формату розрахунків;

- протоколом від 25 липня 2024 року за результатами проведення НСРД (аудіо-, відеоконтролю особи), за результатами проведення яких зафіксовано розмову 24 липня 2024 року між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , під час якої вони обговорюють фінансові взаємовідносини, у тому числі заплановане одержання неправомірної вигоди через ОСОБА_4 ;

- протоколом від 25 липня 2024 року огляду «заявника» (свідка), ксерокопіювання грошових коштів та вручення «заявнику» (свідку) грошових коштів, відповідно до якого ОСОБА_12 вручено першу частину неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США, зокрема, ідентифіковані 1000 купюр по 100 доларів США кожна;

- протоколом від 25 липня 2024 року за результатами проведення НСРД (контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту), під час якого зафіксовано факт передачі 25 липня 2024 року ОСОБА_12 ОСОБА_4 першої частини неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США;

- протоколом від 26 липня 2024 року за результатами проведення НСРД (аудіо-, відеоконтролю особи), за результатами яких зафіксовано розмову ОСОБА_16 . з ОСОБА_17 під час передачі йому першої частини неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США;

- протоколом від 07 серпня 2024 року за результатами проведення НСРД (спостереження за громадянином України у публічно доступних місцях з використанням відеозапису, фотографування, спеціальних технічних засобів для спостереження), під час якого зафіксована передача 26 липня 2024 року ОСОБА_4 ОСОБА_9 одержаних від ОСОБА_12 коштів, що знаходились у пакеті червоного кольору;

- протоколом від 03 серпня 2024 року за результатами огляду та вручення грошових коштів залученій до проведення НСРД особі, відповідно до якого ОСОБА_12 вручено другу частину неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США, зокрема ідентифіковані 1000 купюр по 100 доларів США кожна;

- протоколом від 03 серпня 2024 року за результатами проведення НСРД (контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту), під час проведення якого зафіксовано факт передачі 03 серпня 2024 року ОСОБА_12 ОСОБА_10 другої частини неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США;

- протоколом від 04 серпня 2024 року за результатами проведення НСРД (аудіо-, відеоконтролю особи), за результатами яких зафіксовано розмову ОСОБА_16 . з ОСОБА_10 при передачі йому другої частини неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США;

- протоколом від 04 серпня 2024 року за результатами проведення НСРД (спостереження за річчю у публічно доступних місцях з використанням відеозапису, фотографування, спеціальних технічних засобів для спостереження), під час проведення якого зафіксовано як 03 серпня 2024 року ОСОБА_10 після одержання частини неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США поїхав на зустріч з ОСОБА_9 ;

- протоколом огляду та вручення грошових коштів від 10 серпня 2024 року, відповідно до якого цього дня ОСОБА_12 вручено третю частину неправомірної вигоди у сумі 100 000 доларів США, зокрема, ідентифіковані 1000 купюр по 100 доларів США кожна;

- протоколом за результатами проведення упродовж 10-11 серпня 2024 року обшуку в автомобілі «Toyota Camry», державний номерний знак НОМЕР_1 , який використовує ОСОБА_10 , під час якого виявлено та вилучено третю частину неправомірної вигоди у сумі 100 тисяч доларів США, зокрема, попередньо ідентифіковані 1000 купюр по 100 доларів США кожна;

- протоколом обшуку упродовж 10-11 серпня 2024 року, проведеного в будинку за місцем проживання ОСОБА_9 , у якому зафіксовано виявлення та вилучення коштів у сумі 2000 доларів США з другої частини неправомірної вигоди, зокрема, попередньо ідентифіковані 20 купюр по 100 доларів США кожна, які були передані ОСОБА_12 03 серпня 2024 року довіреній особі ОСОБА_9 - ОСОБА_10

- протоколом обшуку від 11 серпня 2024 року, проведеного за місцем проживання ОСОБА_4 , у якому зафіксовано виявлення та вилучення коштів у сумі 40 000 доларів США з першої частини неправомірної вигоди, зокрема, попередньо ідентифіковані 400 купюр по 100 доларів США кожна;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, детектив послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, спотворити або сховати речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи детектива про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до особливо тяжких злочинів. Також слід врахувати, що зазначене кримінальне правопорушення приміткою до ст. 45 КК України віднесене до корупційних, що виключає застосування інститутів звільнення від відбування покарання з випробуванням (ч. 1 ст. 75 КК України) та призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом (ч. 1 ст. 69 КК України).

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя враховує обставини кримінального правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , зокрема, вчинення останнім злочину у співучасті з заступником Міністра енергетики України ОСОБА_8 , що вказує на його зв`язки в найвищих органах державної влади, які він може використати для виїзду за кордон та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Також, ОСОБА_4 з 2012 року є особою з інвалідністю третьої групи, призначеною йому безстроково, та особою пенсійного віку, а тому відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягає призову на військову службу та згідно із Правилами перетинання державного кордону громадянами України, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 року № 57, має право на перетин державного кордону навіть під час воєнного стану.

Крім того, на теперішній час віднайдено лише 142 тисячі доларів США із 300 тисяч доларів США неправомірної вигоди, а тому, з урахуванням того, що ОСОБА_4 був задіяний у передачі такої неправомірної вигоди, не можна виключати, що вказані грошові кошти або їх частина перебувають у нього.

Також, ОСОБА_4 та його дружині належить нерухоме майно у м. Донецьку, яке наразі є тимчасово окупованою територією, де ймовірно останній може переховуватись від органів досудового розслідування.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про обґрунтованість доводів детектива щодо існування зазначеного ризику.

3.6. Щодо ризику знищити, спотворити або сховати речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

На даному етапі досудового розслідування, враховуючи, що підозра ОСОБА_4 була висунута лише 11 серпня 2024 року, слідчий суддя дійшла висновку про існування цього ризику, оскільки детективом та прокурором було доведено, що кримінальне правопорушення, у якому підозрюють ОСОБА_4 , було вчинено ним у тому числі із використанням заходів конспірації.

Крім того, слідчий суддя враховує, що у межах кримінального провадження не віднайдено місцезнаходження частини коштів, переданих у вигляді неправомірної вигоди, які можуть перебувати і у ОСОБА_4 , та які останній може знищити, спотворити, сховати тощо.

3.7. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Водночас, застосований до підозрюваного запобіжний захід має корелюватися із ризиками та їх інтенсивністю, а також з особою підозрюваного, тобто має існувати пропорційність між заходом та мірою обмеження права та дієвості його застосування.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є: застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Слідчий суддя враховує доводи детектива про вагомість наявних доказів щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, встановлені ризики, а також відомості про особу підозрюваного, зокрема, вік, стан здоров`я, соціальні зв`язки, сімейний стан, перебування на утриманні малолітньої дитини, інвалідність, отримання офіційних доходів, відсутність попередніх судимостей.

Крім того, враховуючи інформацію, відображену у поданій у 2024 році декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_4 та його дружина володіють значною кількістю нерухомого майна (квартири, житлові будинки та земельні ділянки), на праві спільної сумісної власності їм належить автомобіль «Toyota Camry» 2021 року випуску, який на дату набуття права коштував 1 050 523 грн. Також, ОСОБА_4 отримує грошові кошти у вигляді пенсіїразом із дружиною має грошові кошти у вигляді заощаджень.

Встановлені обставини переконують слідчого суддю в тому, що більш м`який запобіжний захід не здатний запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування, а також, з урахуванням усіх характеризуючих особу даних, може бути застосований щодо останнього.

Окремо слідчий суддя відхиляє доводи захисника в частині відсутності посилання на потреби досудового розслідування, які б виправдовували необхідність втручання у права і свободи підозрюваного та членів його родини, а також завдання досудового розслідування, задля досягнення мети якого детектив подав таке клопотання, оскільки сторона обвинувачення досить обґрунтовано навела обставини, які переконують у необхідності застосування щодо підозрюваного такого заходу забезпечення кримінального провадження.

3.8. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до детектива, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись за межі м. Хмельницького без дозволу детектива, прокурора або суду;

- повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також свідками ОСОБА_11 та ОСОБА_12 як безпосередньо, так і через третіх осіб;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.

У той же час, слідчий суддя відхиляє доводи захисту в частині неможливості застосування щодо ОСОБА_4 обов`язку носити електронний засіб контролю, позаяк застосування цього засобу не виключає можливості підозрюваного перебувати в укритті під час небезпеки, викликаної воєнним станом. Періодично застосовувані відключення електроенергії також не є перешкодою для покладення такого обов`язку, оскільки не виключають здійснення контролю в зазначених умовах.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що приписи ч. 5 ст. 181 КПК України передбачають, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. А тому, у разі виникнення технічних проблем із електронним засобом контролю уповноважені особи зможуть встановлювати місце перебування підозрюваного та надавати відповідну допомогу.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України, - два місяці.

За таких обставин, клопотання детектива про застосування запобіжного заходу підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. Клопотання - задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, строком на 2 місяці до 13 жовтня 2024 року включно.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати до детектива, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись за межі м. Хмельницького без дозволу детектива, прокурора або суду;

- повідомляти детектива, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з підозрюваними ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , а також свідками ОСОБА_11 та ОСОБА_12 як безпосередньо, так і через третіх осіб;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків визначити два місяці, тобто до 13 жовтня 2024 року включно.

4. Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

5. Контроль за виконанням покладених на підозрюваного обов`язків покласти на прокурора ОСОБА_3 .

6. Направити ухвалу для виконання органу Національної поліції України за місцем проживання ОСОБА_4 для негайної постановки на облік підозрюваного, про що повідомити слідчого і прокурора.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1