Рівненський апеляційний суд
_______________________________________________________
У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2024 року м. Рівне

Справа № 569/13173/24

Провадження № 11-сс/4815/300/24

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Рівненського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Рівне в режимі відеоконференції матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 вересня 2024 року про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000708 від 20.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 вересня 2024 року задоволено клопотання слідчого СВ УСБУ в Рівненській області ОСОБА_6 та обрано щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 10 листопада 2024 року. Одночасно визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн..

Не погодившись з рішенням суду захисник ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді від 13 вересня 2024 року та обрати щодо ОСОБА_7 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн.

Вважає, що оскаржувана ухвала в частині визначеного розміру застави у виді 80 прожиткових мінімумів для працездатних осібє необґрунтованою та такою, що порушує норми кримінального процесуального та міжнародного права, тому підлягає скасуванню. Вказує, що такий розмір застави є непомірним для підозрюваного, оскільки він встановлений слідчим суддею без врахування обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, який є неодружений, проживає разом з батьками, братом та сестрою, офіційно не працевлаштований та немає постійних доходів, також у нього відсутні у приватній власності будь-які об`єкти нерухомого та рухомого майна. Зазначає, що слідчим суддею не взято до уваги те, що ОСОБА_7 під час затримання опору не чинив, жодних дій, спрямованих на втечу, не скоював, під час допиту не заперечував обставин кримінального правопорушення та щиро розкаюється у вчиненому.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи підозрюваного та його захисника на підтримання апеляційної скарги, думку прокурора, який просив залишити рішення слідчого судді без зміни, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного не оспорює правильність та законність ухвали в частині обрання щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Не оспорюються апелянтом і висновки суду щодо існування ризиків переховуватися від суду, знищення, спотворення будь-якої із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, ризик незаконного впливу на свідків, існування яких було встановлено судом першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди із розміром альтернативного запобіжного заходу у виді застави, оскільки захисник вважає, що забезпечити належну поведінку підозрюваного та дотримання покладених на нього обов`язків зможе застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, колегія апеляційного суду не перевіряє правильність рішення місцевого суду в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається судом з врахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до положень п.3 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приймаючи рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з встановлення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осібслідчий суддя врахував вимоги ст.183 КПК України, прийняв до уваги особу підозрюваного ОСОБА_7 , який не працює, утриманців немає, підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, пов`язаного з незаконним переправленням осіб через державний кордон України під час дії правового режиму воєнного стану, вчиненого з метою отримання фінансової вигоди, тому дійшов правильного висновку про встановлення застави в максимальному розмірі, передбаченому відповідною статтею.

На думку апеляційного суду, застава в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осібта визначені обов`язки у разі її внесення не є непомірною з урахуванням всіх обставин справи, захищеного законного інтересу, тяжкості злочину, що інкримінуються ОСОБА_7 , і саме такий розмір застави здатний забезпечити стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання ним обов`язків (вказаний висновок відповідає позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії»).

Тому визначення меншого розміру застави в даному випадку буде нівелювати інститут застави, як альтернативний вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час апеляційного розгляду підозрюваним та захисником не надано жодних доказів на підтвердження того, що існують виключні обставини, за яких застава, яку просить визначити захисник, зможе гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків.

При цьому відсутність в ОСОБА_7 постійних доходів, об`єктів нерухомого та рухомого майна, наміру переховування від суду не є безумовними підставами для зменшення розміру застави, оскільки вказані обставини не мають такого ступеню довіри, які можуть бути враховані судом, як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваного та не є такими, що спростовують встановлені судом ризики.

Таким чином, під час розгляду клопотання слідчого з`ясовані всі обставини, які мають значення для вирішення питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, які були оцінені в сукупності та стали підставою для прийняття законного судового рішення, тому апеляційний суд не вбачає підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, зменшення розміру застави,а відтак і для задоволення апеляційної скарги захисника.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Ухвалу слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 вересня 2024 року про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000708 від 20.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, залишити без зміни, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3