Провадження № 1-кс/686/9174/24
31 жовтня 2024 року м. Хмельницький
В ході проведення досудового розслідування встановлено, що службові особи філії «Кам`янець-Подільська ДЕД» ДП «Хмельницький облавтодор» ПАТ «Державна акціонерна компанія» «Автомобільні дороги України» за попередньою змовою із службовими особами філії «Ярмолинецький райавтодор» ДП «Хмельницький облавтодор» ПАТ «Державна акціонерна компанія» «Автомобільні дороги України» та асфальтного заводу ДП «Хмельницький облавтодор» ПАТ «Державна акціонерна компанія» «Автомобільні дороги України», привласнили бюджетні кошти виділенні на виконання будівельних робіт, в умовах воєнного стану.
Так, в ході здійснення оперативно-службової діяльності, спрямованої на попередження нанесення шкоди економічним інтересам держави, УСБУ у Хмельницькій області встановлено, що за січень-березень 2024 року Філія «Кам`янець-Подільська ДЕД» ДП «Хмельницький облавтодор» ПАТ «Державна акціонерна компанія» «Автомобільні дороги України» прозвітувала що здійснила ліквідацію вибоїн асфальтобетонного покриття автомобільних доріг на загальну суму близько 869 тис. грн., при цьому використали 99 т асфальтобетонної суміші, зокрема 92 т отриманої з асфальтобетонного заводу філії «Ярмолинецький райавтодор».
Зокрема, здійснено ямковий ремонт наступних автомобільних доріг:
-Т-23-21 Ярмолинці Кам`янець-Подільський на загальну суму близько 174 тис грн та використано 22 т суміші;
- Т-20-02 Тернопіль Жванець на загальну суму близько 90 тис грн та використано 10 т суміші;
-Т-23-08 Гуків Могилів-Подільський на загальну суму близько 304 тис грн та використано 36 т суміші;
-Т-23-21 Ярмолинці Кам`янець-Подільський на загальну суму близько 106 тис грн та використано 12 т суміші;
-Н-03 Житомир - Чернівці на загальну суму близько 112 тис грн та використано 12 т суміші;
-Н-03 Житомир - Чернівці на загальну суму близько 83 тис грн та використано 7 т суміші.
Проте, згідно видаткової накладної від 31.10.2023 № 162 фактична поставка філії суміші з асфальтобетонного заводу філії «Ярмолинецький райавтодор» становила лише 46 т.
З метою приховання розбіжностей в документи внесено недостовірні відомості, а саме походження бітумомінеральної суміші 7 т власного виробництва Кам`янець-Подільською ДЕД на асфальтобетонному заводі. Водночас, у зв`язку з відсутністю постачання газу зазначений завод не виготовляв суміш у даний період. В свою чергу, завищення використанної асфальтобетонної суміші на 53 т та відсутність достатньої кількості матеріалів для проведення ямкового ремонту автомобільних доріг свідчить про неможливість виконання вищезазначених робіт у обсягах, зазначених у актах прийому-передачі наданих послуг.
Таким чином, завищено об`єми виконаних робіт та використаних матеріалів під час поточного ремонту автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них в Кам`янець-Подільському району Хмельницької області, що призвело до привласнення бюджетних коштів та нанесення шкоди економічним інтересам держави в сумі близько 465 тис. грн.
В межах досудового розслідування, 25.10.2024 року в період часу з 10:41 по 13:09на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 19.10.2024 року у адміністративній будівлі Асфальтного заводу ДП «Хмельницький облавтодор» АТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України», за адресою Хмельницька обл., Хмельницький р-н, смт. Ярмолинці, вул. Залізнична, 15г, проведено слідчу дію обшук. В ході проведення якого виявлено та вилучено:журнал «Відпуску асфальтнобетонних сумішей та бітумномінеральних сумішей» Ярмолинецького райавтодору за 2023 рік, журнал «Відпуску асфальтнобетонних сумішей та бітумномінеральних сумішей» Ярмолинецького райавтодору за 2024 рік, паспорти на асфальтнобетонну суміш видачі Ярмолинецьким райавтодором для «Кам`янець-Подільської ДЕД» за 2023 рік у кількості 144 штуки, паспорти на асфальтнобетонну суміш видачі Ярмолинецьким райавтодором для «Кам`янець-Подільської ДЕД» за 2024 рік у кількості 59 штук.
В ході проведення обшуку при огляді вказаних документів виявлено відомості, які мають значення для досудового розслідування та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та в подальшому необхідним є призначення судової економічної експертизиу кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним в ст. 98 КПК України.
Так, 26.10.2024 року постановою слідчого вказані вище документи визнано речовими доказами.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте, в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Отже, слідчий суддя приходить до висновку про те, що мобільний телефон, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення відповідає меті та підставам його збереження, відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
А тому клопотання про арешт майна відповідає вимогам встановленим ст.170, 171 КПК України.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
У силу ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Як вбачається із прохальної частини клопотання, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно із застосуванням заборон відчуження користування та розпорядження.
Менш обтяжливий спосіб арешту майна на думку слідчого судді, призведе до неможливості збереження інформації на телефоні.
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
З огляду на викладене,клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Виконання ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя