У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 495/10708/24

Номер провадження 1-кс/495/2521/2024

04 грудня 2024 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Білгород-Дністровському клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

02.12.2024 року дізнавач СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури клопотанням про накладення арешту на майно.

В клопотанні зазначено, що 30.11.2024 року до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення від працівника прикордонної служби України, про те, що 30.11.2024 року о 17:51 години до пункту пропуску «Старокозаче» за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, за межами населеного пункту с. Старокозаче, прибув громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проходження прикордонного контролю в пункті пропуску «Старокозаче-Тудора» з метою безперешкодного перетину державного кордону України надав на паспортний контроль витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 290 від 29.11.2024 року, відпускний квиток №519 від 26.11.2024 виданий військовою частиною НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , довідку (взамін військового квитка) від 09.02.2024 року видану ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ознаками підробки, тим самим ОСОБА_4 , використовував завідомо підроблені документи.

30.11.2024 року в період часу з 18 години 50 хвилин по 19 годину 34 хвилин за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, автошлях Р-72 у приміщенні ПП «Старокозаче», було проведено огляд місця події в ході якого було виявлено: витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 290 від 26.11.2024 року, відпускний квиток №519 від 26.11.2024 виданий військовою частиною НОМЕР_1 , довідка (взамін військового квитка) від 09.02.2024 року видану ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , які були вилучені та упаковані до спеціального пакету НПУ № RIC2015324. Окрім того було виявлено та вилучено мобільний телефон марки Iphone 15 Pro 256GB imei: НОМЕР_2 який було упаковано в спеціальний пакет НПУ №ICR0151838.

Постановою дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області про залучення до кримінального провадження речових доказів вищезазначені речі визнані речовими доказами.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 131 КПК України одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

На підставі наведеного дізнавач просить клопотання задовольнити.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди .

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

На переконання слідчого судді, дізнавач та прокурор довели необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, яке законно відповідає критеріям ст.98 КПК України та наявні обґрунтовані ризики, передбачені ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи вищевикладене та те, що в ході досудового розслідування необхідно вжити певні заходи щодо всебічного, повного дослідження всіх обставин кримінального провадження, а також з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність накладення арешту на вище зазначене майно, з метою збереження речових доказів та проведення відповідних судових експертиз у кримінальному провадженні №0000420.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 170, 172, 173 Кримінального процесуального України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 290 від 26.11.2024 року, відпускний квиток №519 від 26.11.2024 виданий військовою частиною НОМЕР_1 , довідку (взамін військового квитка) від 09.02.2024 року видану ІНФОРМАЦІЯ_2 на ім`я ОСОБА_4 , які були вилучені та упаковані до спеціального пакету НПУ № RIC2015324., та мобільний телефон марки Iphone 15 Pro 256GB imei: НОМЕР_2 який було упаковано в спеціальний пакет НПУ №ICR0151838., під час проведення огляду місця події за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, автошлях Р-72 приміщення ПП «Старокозаче», для збереження речових доказів у кримінальному провадженні та проведення відповідних експертиз та після проведення необхідних слідчих дій.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5