УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м.Одеси від 17.02.2023 у справі (№523/2843/23) у кримінальному провадженні №0000626, -

В С Т А Н О В И В:

11.05.2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м.Одеси від 17.02.2023 (справа №523/2843/23) у кримінальному провадженні №0000626, а саме: на автомобіль «Renault Samsung New SM6» VIN-код: НОМЕР_1 д.н. НОМЕР_2 .

В судовому засіданні представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 заперечував з приводу розгляду клопотання Шевченківським районним судом м. Києва, вказав, що дане кримінальне провадження здійснюється ТУ ДБР, розташоване в м. Києва за адресою: АДРЕСА_1 , що територіально відноситься до Печерського району в м. Києві. Крім того, вказав, що судовий контроль в даному кримінальному провадженні вже здійснюється суддями Печерського районного суду м. Києва, на підтвердження чому навів ухвалу слідчого судді.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

З метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму Листі від 05.04.2013 р. № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначила наступне: «Беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо). Зауважимо, що у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1 ст. 32 КПК, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК), і не регламентує діяльність слідчого судді».

Зазначений правовий висновок міститься, зокрема, у рішеннях Верховного Суду від 22 квітня 2020 року № 487/7605/19, від 13 травня 2020 року № 643/7208/20, від 22 травня 2020 року № 643/7615/20, від 22 травня 2020 року № 643/7609/20, від 03 вересня 2020 року № 554/4830/20.

При цьому, згідно зі ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, також застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, гарантування кожному вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

Відповідно до положень ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів убачається, що ТУ ДБР, розташоване у м. Києві здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000626.

Процесуальне керівництво у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами відділу Офісу Генерального прокурора.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань юридичною адресою ТУ ДБР, розташованого у АДРЕСА_1 , що перебуває на території Печерського району міста Києва.

При цьому, слідчим суддею встановлено, що Печерським районним судом м. Києва в рамках кримінального провадження №0000626, приймалися процесуальні рішення щодо проведення слідчих (розшукових) дій під час здійснення досудового розслідування вказаного кримінального провадження, що в свою чергу викликає сумніви щодо територіальної підслідності справ, які розглядаються в рамках зазначеного кримінального провадження, відповідному місцевому суду.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що у даному випадку, з метою визначення територіальної підсудності, матеріали клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м.Одеси від 17.02.2023 у справі (№523/2843/23) у кримінальному провадженні №0000626, слід направити до Київського апеляційного суду для вирішення питання про направлення таких матеріалів з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 32, 34 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м.Одеси від 17.02.2023 у справі (№523/2843/23) у кримінальному провадженні №0000626 направити до Київського апеляційного суду для вирішення питання про направлення таких матеріалів з Шевченківського районного суду м. Києва до Печерського районного суду м. Києва.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1