Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5739/24
Номер провадження 1-кс/711/1479/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2024 року

м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси, клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сміла Черкаської області, українки, громадянки України, працюючої лікарем-стажистом з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, яке подане в рамках кримінального провадження №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , згідно наказу №10-к від 26.01.2021 директора КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» ОСОБА_7 , призначена на посаду лікаря-стажиста з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги».

Відповідно до п.1.1 Посадової інструкції лікаря-стажиста з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» (далі Інструкція) затвердженої директором КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» ОСОБА_7 лікар-стажист з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини належать до професій групи «Професіонали».

Згідно п.1.3 Інструкції лікар - стажист з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини у своїй роботі керуються: чинним законодавством України про охорону здоров`я, нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію медико-санітарної допомоги, наказами та розпорядженнями директорами, посадовою інструкцією та дорученнями керівника відділення.

Відповідно до розділу IV «Функціональні обов`язки» Інструкції, лікар -стажист з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини: проводить профілактичну роботу по виявленню ранніх та прихованих форм захворювань та фактора ризику; надає невідкладну медичну допомогу на догоспітальному етапі, виконує загальні види лікарських маніпуляцій; планує роботу лікаря терапевта і щомісячно проводить аналіз її результатів; постійно та акуратно веде лікарську документацію; самостійно заповнює бланки лікарняних листів з дотриманням інструкції по їх заповненню. Веде журнал реєстрації листків працездатності.

Установлено, що02.04.2024 ОСОБА_8 , перебуваючи в м. Черкаси, відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указу Президента України від 24.02.2022 № 65/2022 «Про загальну мобілізацію» отримав від представників ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ІНФОРМАЦІЯ_3 ) повістку про виклик на 05.04.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_4 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , для уточнення даних та вирішення питання щодо придатності для відправлення до військової частини й подальшого проходження військової служби під час мобілізації у Збройних Силах України.

Під час спілкування із своїм знайомим ОСОБА_9 , ОСОБА_8 повідомив, про необхідність з`явитись до ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також поскаржився на стан свого здоров`я, та запитав у останнього, чи є в нього знайомі лікарі, які допоможуть, в законний спосіб, пройти курс лікування, починаючи з дати, на коли йому потрібно з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_4 на що ОСОБА_9 порадив звернутись до знайомого сімейного лікаря ОСОБА_5 .

З метою надання допомоги ОСОБА_8 , ОСОБА_9 зателефонував знайомої лікарки ОСОБА_5 , яка працює на посаді лікаря-стажиста з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», та повідомив про необхідність відкрити лікарняний лист ОСОБА_8 .

За допомогою засобів мобільного зв`язку ОСОБА_5 05.04.2024 близько о 12 годині 00 хвилин, зателефонувала до ОСОБА_8 та попросила переслати їй у мобільний додаток Viberкопію його паспорта, для подальшого заключення декларації із сімейним лікарем та цього ж дня, ОСОБА_5 , у мобільний додаток Viber переслала ОСОБА_8 лікарняний лист.

В подальшому, ОСОБА_5 маючи умисел на одержання для себе неправомірної вигоди за вчинення впливу на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій державизателефонувала ОСОБА_9 та повідомила, що має можливість оформити ОСОБА_8 ІІ групу інвалідності за неправомірну вигоду в розмірі 5000 (п`ять тисячі п`ятсот) доларів США, оскільки може здійснити вплив на необхідних лікарів медико-соціальної експертної комісії, що в свою чергу дасть ОСОБА_8 підстави уникнути призову під час мобілізації шляхом отримання відстрочки від призову до лав ЗСУ, при цьому наголосила на необхідності надання їй довідки з історії хвороби, таким чином надавши обіцянку здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

Розуміючи протиправність дій ОСОБА_5 , а також те, що остання пропонує йому отримати групу інвалідності в невстановлений законом спосіб за винагороду, ОСОБА_8 звернувся із заявою до правоохоронних органів.

В подальшому, ОСОБА_5 переслідуючи мету незаконного особистого збагачення, з метою здійснення впливу на лікарів медико-соціальної експертної комісії залучила свого співмешканця ОСОБА_10 , до вчинення протиправних дій.

Так, 29.05.2024 близько 16 години 00 хвилин, ОСОБА_9 , за вказівкою ОСОБА_5 , зустрівся із ОСОБА_10 , за місцем його проживання, по АДРЕСА_3 , де на вимогу ОСОБА_5 , передав ОСОБА_10 , який був обізнаний про злочинні наміри ОСОБА_5 , медичні довідки та виписки з історії хвороби ОСОБА_8 , для підготовки всіх необхідних документів, щодо оформлення групи інвалідності та стаціонарного лікування, які у подальшому ОСОБА_10 передав ОСОБА_5 .

У подальшому, 11.06.2024 близько 21 години 30 хвилин, за попередньою домовленістю, ОСОБА_8 зустрівся із ОСОБА_5 та її співмешканцем ОСОБА_10 , поблизу магазину «Делікат», розташованого на перехресті вулиці Праведниці Шулежко та ОСОБА_11 . Шевченка в м. Черкаси, з метою з`ясування обставин оформлення йому групи інвалідності.

В ході вказаної зустріч ОСОБА_5 повідомила, що займається підготовкою документів у оформленні II групи інвалідності ОСОБА_8 , та зазначила, що для цього йому потрібно лягати у стаціонарне відділення на обстеження та лікування, та відразу передала йому лікарняний лист з 10 по 17 червня 2024 року, хоча він в лікарні не перебував та курс лікування не проходив. Крім того, перераховувала різноманітні хвороби, за якими ОСОБА_8 у подальшому зможе отримати групу інвалідності та запевнила, що до кінця липня 2024 року ОСОБА_8 отримає ІІ групу інвалідності.

Також, ОСОБА_5 вказала, що вартість вказаної послуги становить 5 000 (п`ять тисяч) доларів США та зауважила, що передача грошових коштів, має відбутися виключно через її співмешканця ОСОБА_10 .

У свою чергу, ОСОБА_8 розуміючи, що ОСОБА_5 та ОСОБА_10 дійсно можуть вплинути на лікарів медико-соціальної експертної комісії та сприяти в отриманні II групи інвалідності, що стане підставою для отримання відстрочки від призову до лав Збройних Сил України під час мобілізації, погодився на пропозицію надання неправомірної вигоди в розмірі 5 000 (п`ять тисяч) доларів США.

У ході зустрічі, що мала місце, 19.07.2024, ОСОБА_10 діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою незаконного особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, запропонував ОСОБА_8 піти до ОСОБА_5 за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Цього ж дня, близько 18 години 14 хвилин, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди за здійснення впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави ОСОБА_5 та ОСОБА_10 перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 , одержали від ОСОБА_8 , неправомірну вигоду в розмірі 5 000 (п`яти тисяч) доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить 207 385,70 (двісті сім тисяч триста вісімдесят п`ять гривень, сімдесят копійок) гривень, за оформлення II групи інвалідності, безстроково.

Таким чином, ОСОБА_5 будучи лікарем-стажистом з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», діючи за попередньою змовою із ОСОБА_10 маючи умисел на одержання для себе неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, одержаланеправомірну вигоду в розмірі 5 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить 207 385,70 (двісті сім тисяч триста вісімдесят п`ять гривень, сімдесят копійок) гривень, за оформлення II групи інвалідності, безстроково.

19.07.2024, о 18 год. 17 хв., в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 після отримання неправомірної вигоди, була затримана на місці вчинення кримінального правопорушення за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, її протиправна діяльність була припинена, а грошові кошти в сумі 5 000 доларів США, які були предметом неправомірної вигоди, вилучено.

20.07.2024 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру, у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується наступними доказами, а саме:

-допитами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_8 ,

-матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових дій);

-протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України;

-протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 ;

-та іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 , згідно із ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КПК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п.1-4 ст. 177 КПК України.

Підозрювана ОСОБА_5 , усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке їй інкримінується органом досудового розслідуванням, використовуючи широке коло зв`язків, може безперешкодно виїхати за межі України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, є встановлені під час досудового розслідування достатні фактичні дані про одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування та обіцянці здійснити вплив за надання такої вигоди, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1.Кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки, так як скоєно лікарем-стажистом з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги»,яка повинна неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України, антикорупційних заходів та інших нормативно-правових актів.

2. Кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється ОСОБА_5 . зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, оскільки її дії (щодо отримання неправомірної вигоди) мають системний характер. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

3. Підстави для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою відсутні, тому що вона притягується до відповідальності за вчинення тяжкого корупційного злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, з конфіскацією майна, а також встановлено обставини, які виправдовують тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 та підтверджують наявність зазначених ризиків.

4. Підозрювана ОСОБА_5 виконуючи свої професійні обов`язки, та перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може використати свої повноваження та зв`язки для:

- незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме: свідка заявника ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . На даний час є підстави вважати, що остання перебуваючи на волі може на них незаконно впливати шляхом підкупу, вмовлянням та/або застосуванням погроз, що перешкоджатиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження;

- знищення, приховання або спотворення документів, які в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні, а саме: документів, до яких необхідно здійснити тимчасовий доступ у КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» та інших медичних закладах. У разі, якщо ОСОБА_5 під час проведення досудового розслідування перебуватиме на волі, у випадку звернення до вказаного органу, у володінні якого знаходяться зазначені документи, існуватиме реальна загроза їхньої заміни та/чи знищення, передачі іншим особам, сповіщення осіб, зокрема, колег підозрюваної, які мають відношення до їх, а також вжиття ними заходів щодо їх приховування, у зв`язку з чим, існує нагальна потреба у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

- крім того, в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , окрім медичних документів заявника, були вилучені і інші документи, на осіб чоловічої статті, щодо яких проводились обстеження, що може свідчити про систематичний характер вчинення кримінального правопорушення за ч.3 ст.369-2 КК України. А також вилучено 4 згортки з порошкоподібною речовиною, керамічний сосуд об`ємом приблизно 50 мл. в якому подрібнена речовина рослинного походження зеленого кольору, що може свідчити про наявністю іншого складу кримінального правопорушення.

5. У разі визнання ОСОБА_5 винною у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється остання і призначення навіть мінімального покарання, за умови доведеності її вини у вчиненні інкримінованого діяння, це може стати підставою та мотивом для її переховування від органів досудового розслідування та суду. Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, виникла необхідність у обранні відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Сума неправомірної вигоди, яку отримала ОСОБА_5 складає 5 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить в національній валюті 207 385,70 грн., поєднана з вимаганням.

У разі задоволення клопотання, при обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, ініціатор клопотання вважає за доцільне, з урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, визначити підозрюваній ОСОБА_5 заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, та інформаційних відомостей про рухоме майно, підозрювана ОСОБА_5 має у власності нерухоме майно, а саме: 1/3 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 .

Крім того, підозрювана ОСОБА_5 відповідно до наказу №10-К від 27.01.2021, перебуває на посаді лікаря-стажиста з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» та дотепер, яка відповідно отримує відповідну заробітну платню.

Саме такий розмір застави на думку сторони обвинувачення буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваної ОСОБА_5 бажання будь-яким чином перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Разом з тим, покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п.1-4, 8, 9 ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- заборонити спілкування із свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , а також іншими особами, які набудуть статус свідків у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України. 19.07.2024, о 18 год. 17 хв., в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 після отримання неправомірної вигоди, була затримана на місці вчинення кримінального правопорушення за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, її протиправна діяльність була припинена, а грошові кошти в сумі 5 000 доларів США, які були предметом неправомірної вигоди, вилучено. 20.07.2024 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру, у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України. Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 , згідно із ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КПК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п.1-4 ст. 177 КПК України. Просить задовольнити клопотання та застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 діб з утриманням у Черкаському СІЗО, з можливістю внесення застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий ОСОБА_4 підтримав клопотання. Повідомив, упродовж квітня-травня 2024 року було задокументовано діяльність ОСОБА_5 за попередньою змовою щодо складання відповідного висновку, який в подальшому буде сприяти отримання другої групи інвалідності. Було проведено обшук в робочому кабінеті лікаря ОСОБА_5 , де вилучено лікарські документи на ОСОБА_8 , який є свідком у кримінальному провадженні. На даний час є необхідність здійснення тимчасового доступу до документації на ім`я Гладовоського у лікарні, що складає додаткові ризики у разі застосування іншого запобіжного заходу. При проведенні обшуку за місцем проживання були винайдені речовини, схожі на наркотичний засоби, з приводу чого ведеться додаткова перевірка. За місцем проживання також вилучена велика кількість медичної документації на інших третіх осіб, що потребує додаткової перевірки. Просить задовольнити клопотання в повному обсязі.

Адвокат ОСОБА_6 пояснив, що сторона захисту вважає, що необхідно частково визнати клопотання, просить застосувати при взятті під варту альтернативну заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що буде відповідати особі.

Підозрювана ОСОБА_5 пояснила, що не оформляє документів по інвалідності. Над її документами ще є дві комісії, вона ставить попередні діагнози. Визнає свою протиправну поведінку, однак, вона обманула, не впливає на комісію, однак гроші взяла, вони потрібні їй були на операцію для мами. Вважає, що ОСОБА_9 працює із працівниками поліції та СБУ. Вона взяла кошти щоб помститися за його поведінку. Додала. що журнал ведеться в електронному вигляді. Заробітна плата у неї у вигляді 14 тисяч гривень.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

У судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, яке відноситься до тяжких злочинів, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.

19.07.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

20.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: допитами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових дій); протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України; протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_1 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви №12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження. Тому посилання сторони захисту на неналежну кваліфікацію на перший місяць розслідування кримінального провадження, з даних підстав, слідчий суддя визнає неспроможним.

З положень п.1 ч.1 ст.178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п.48 рішення "Чеботарь проти Молдови" №35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за вчинення ОСОБА_5 інкримінованого їй в провину злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 03 до 08 років з конфіскацією майна.

При цьому, слід врахувати, що кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки, так як скоєно лікарем-стажистом з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги»,яка повинна неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України, антикорупційних заходів та інших нормативно-правових актів. У разі визнання ОСОБА_5 винною у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється остання, санкція частини 3 статті 369-2 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 03 до 08 років із конфіскацією майна, це може стати підставою та мотивом для її переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Крім того, слідчий суддя вважає, що підозрювана ОСОБА_5 працює лікарем-стажистом з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», має стійкі професійні та особисті зв`язки у різних сферах державної влади, що свідчить про те що, підозрювана ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може використати свої повноваження та зв`язки для знищення, приховання або спотворення документів, які в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні, зокрема щодо вчинення аналогічних злочинів.

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає цілком обґрунтованим доводи слідчого та прокурора щодо наявності ризиків передбачених п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, оскільки остання зацікавлена у зміні ними своїх показань та з матеріалів кримінального провадженні їй відомо їх анкетні дані. У зв`язку з цим для ухилення від кримінальної відповідальності вона може впливати на свідків шляхом умовлянь, залякувань, погроз, примусу, з метою зміни останніми їх показань на його користь. Таким чином вона матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого їй тяжкого злочину.

Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст.23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч.4 ст.95 КПК України. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Щодо посилання органу досудового розслідування на наявність ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, в судовому засіданні наявність даного ризику не була належно доведена, доказів щодо можливості впливати на кримінальне провадження іншим чином слідчому судді не надано, приходячи до рішення в цій частині, враховано, що ОСОБА_5 була затримана після вручення їй коштів у порядку ст.208 КПК України, на наступний день їй було оголошено підозру, тому наявність даного ризику не відповідає встановленим обставинам на даній стадії досудового розслідування та нічим не підтверджена.

Слідчий суддя також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваної, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 раніше не судима, має зареєстроване місце проживання, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність зазначених стороною захисту обставин, не можуть бути вирішальними, що могло б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення взагалі.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, та враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваної, вік, стан здоров`я, сімейний стан.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Слідчий суддя приходить до висновку, з урахуванням наявності ризиків передбачених статтею 177 КПК України, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що є неможливим застосування до підозрюваної таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт. При цьому слід звернути увагу і на обставини, за яких вчинено кримінальне правопорушення в умовах оголошення воєнного стану по всій території України, що вказує на суспільний інтерес до даного провадження.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваної, оскільки її поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваної, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Домашній арешт не може бути застосований з огляду на те, що застосування такого запобіжного заходу не забезпечить гарантування усунення вищезазначеним ризикам, а особливо спілкування підозрюваної зі свідками у даному кримінальному провадженні, а також можливості вчинення інших протиправних діянь.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Водночас, згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст.183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст.177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

При обрахунку розміру застави слідчий суддя враховує частину 3 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 6 грудня 2016 року № 1774-VIII якою встановлено, що до внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Таким чином, при визначенні розміру прожиткового мінімуму, як розрахункової величини для визначення застави, слід застосовувати розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб встановлений Законом "Про бюджет на 2024 рік" на 1 січня поточного року, тобто 3028 грн.

За таких обставин, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваної, а саме те що підозрювана працює, однак бажала отримати кошти в незаконний спосіб, раніше несудимої та встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_5 визначити заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 680 грн. 00 коп., яку підозрювана має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнена з-під варти та на неї можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст.194 КПК України і буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, задля досягнення дієвості запобігання ризикам негативного впливу підозрюваної на хід досудового розслідування, застава у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання останньою покладених на неї обов`язків, передбачених п.п.1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України.

Визначаючи строк тривалості застосування попереднього ув`язнення, відповідно до положень ч.1, 2 ст.197 КПК України, на період часу у 60 днів, слідчий суддя враховує, що підозрювану ОСОБА_5 було затримано 19.07.2024, про що свідчить відповідний протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину. Таким чином, слід визначити строк застосування запобіжного заходу до 16.09.2024 включно.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 16.09.2024, включно.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання 19 липня 2024 року.

Визначити заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) грн. 00 коп., у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Роз`яснити підозрюваній, що вона або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі на рахунок: рахунок отримувача - НОМЕР_1 ; Код банку отримувача (МФО) 820172; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26261092, та надати документ, що підтверджує внесення застави слідчому, прокурору або суду у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0000162 від 15.04.2024.

У випадку внесення підозрюваною або заставодавцем застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, м.Черкаси, без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації та/або місця роботи;

- заборонити спілкування із свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , а також іншими особами, які набудуть статус свідків у вказаному кримінальному провадженні та будуть доведені до її відома;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Роз`яснити, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладені на підозрювану на строк 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави, в межах строку досудового розслідування. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрювану були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 29 вересня 2024 року, включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваній, її захиснику, слідчому, прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ та/або ІТТ №1 м.Черкаси.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваною, яка тримається під вартою - з моменту вручення її копії.

Повний текст ухвали складено та проголошено 24.07.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1