У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2024 року м.Київ

Подільський районний суд міста Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференцзв`язку клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції в м.Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000183, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000183, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , приблизно 15 серпня 2024 року (більш точного часу не встановлено), перебуваючи поблизу магазину «АТБ», що знаходиться неподалік станції метро «Житомирська» КП «Київський метрополітен», придбав ніж та став зберігати при собі. В цей час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на незаконне носіння холодної зброї, без передбаченого законом дозволу. У подальшому, 11.09.2024 ОСОБА_5 , продовжуючи свої злочинні дії, що виразились у носінні холодної зброї (ножа) без передбаченого законом дозволу, незаконно маючи при собі, а саме в центральному відділенні сумки, яка була при ньому, холодну зброю (ніж), зайшов до вестибюлю станції метро «Житомирська» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де приблизно о 16 годині 15 хвилин був зупинений працівником поліції та запрошений до кімнати поліції, що розташована на вказаній станції КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України в присутності двох запрошених понятих чоловічої статі, під час проведення особистого обшуку останнього, та обшуку його особистих речей, виявлено та вилучено із центрального відділення дорожньої сумки темно сірого кольору, яка була при ньому, ніж, який відноситься до холодної зброї, виготовлений кустарним способом та відноситься до мисливських ножів загального призначення, який останній за вищевикладених обставин придбав та незаконно носив, без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились у носінні холодної зброї (ножа) без передбаченого законом дозволу, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

12 вересня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Крім того, під час досудового розслідування стороною обвинувачення встановлено наявність ризиків, передбачених ст .177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби.

Зокрема, на думку сторони обвинувачення, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, з метою зміни останніми показань, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів у ньому наведених та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 не заперечували щодо задоволення клопотання прокурора.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000183, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2024 року.

Процесуальне керівництва досудовим розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

12 вересня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України. Стороною обвинувачення на підтвердження обґрунтованості підозри та наявності ризиків, визначених ст. 177 КПК України та вказаних у клопотанні долучено рапорт про виявлене кримінальне правопорушення від 11 вересня 2024 року; протокол допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11 вересня 2024 року; висновок експерта № СЕ-19/111-24/52506-ХЗ від 12.09.2024; протокол допиту підозрюваного від 11.09.2024; та інші докази.

Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні та позицію захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.263 КК України, відповідно до вимог ст. 12 КК України, є нетяжким злочином, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років, тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність відбування покарання у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, підозрюваний може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину проти громадської безпеки, не має офіційного заробітку, а відтак і постійного джерела доходу, що в сукупності може спонукати його до вчинення іншого злочину та свідчить про відсутність гарантій належної правомірної поведінки підозрюваного та необхідність застосування до нього заходів процесуального примусу. При цьому, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснювати вплив на свідків у кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя у відповідності до вимог ст. 178 КПК України враховує відомості про особу підозрюваного, який раніше несудимий, відомостей про перебування останнього на обліку у лікаря-нарколога чи психіатра органом досудового розслідування не надано, на даний час підозрюваний офіційно не працює, місця реєстрації у м. Києві не має. Також слідчий суддя вважає доведеним ризик незаконного впливу на свідків та можливості вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, враховуючи доводи сторони обвинувачення та сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, оцінюючи потреби досудового розслідування по даному кримінальному провадженню у контексті засад верховенства права та недопущення дискримінаційного поводження з особою, беручи до уваги гарантії невідворотності кримінальної відповідальності за вчинення злочину та презумпцію невинуватості і забезпечення доведеності вини, з огляду на обставини кримінального провадження та вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, обставини кримінального правопорушення (спосіб, місце, час вчинення, тяжкість наслідків, тощо), та доведеність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби.

Саме такий запобіжний захід, на думку слідчого судді, буде достатнім, необхідним та доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 та виконання покладених на нього відповідних процесуальних обов`язків.

Керуючись, ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376, 492 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000183, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 вересня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, в межах строку досудового розслідування, тобто по 12 листопада 2024 року включно, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та/або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (укриттях) на випадок оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожним викликом;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

утриматися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 12.11.2024 включно, тобто в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, у якому він перебуває під домашнім арештом, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали доручити уповноваженим працівникам управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції в м.Києві.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури міста Києва.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10