Справа № 307/3851/24
Провадження № 1-кс/307/769/24
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 жовтня 2024 року м.Тячів
Представник власника арештованого майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав та просить таке задовольнити.
Заслухавши думку представника власника арештованого майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 та дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено, наступне.
У відповідності до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частина 3 ст. 170 КПК України передбачає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового розгляду - судом. У частині другій статті 174 КПК України зазначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвалою слідчого судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 10 вересня 2024 року у даному кримінальному провадженні накладено арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження тимчасово вилученим майном, яке було виявлено та вилучено в ході огляду місця події 06 вересня 2024 року, який проводився в адмінбудівлі відділу інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , Україна, а саме: мобільним телефоном марки «САТ s42 IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім картою оператора «Київстар» НОМЕР_3 , з паролем для входу номер: НОМЕР_4 , який упаковано в пакет Національна поліція України НОМЕР_5 , та який належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Верхнє Водяне, Рахівського району, Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , до скасування арешту у встановленому нормами діючого КПК України порядку.
Даною ухвалою при розгляді клопотання про накладення арешту на майно слідчим суддею належним чином були враховані вимоги Конституції України, дотримані вимоги кримінального процесуального закону та принцип верховенства права закладений у Європейській Конвенції з захисту прав людини та основоположних свобод та Рішеннях Європейського Суду з прав людини, ретельно перевірені доводи клопотання та слідчий суддя обґрунтовано прийшов до висновку про необхідність накладення арешту на мобільний телефон з метою забезпечення збереження його як речового доказу, а також, що невжиття заходів щодо заборони користування, розпорядження та відчуження, може призвести до його можливого відчуження чи приховування. Вказане у клопотанні майно (мобільний телефон) у кримінальному провадженні відповідає зазначеним у ст. 98 КПК України критеріям, вказаний мобільний телефон визнано речовим доказом, який має істотне значення для повного, об`єктивного та всебічного з`ясування обставин під час досудового розслідування кримінального провадження та є предметом кримінального правопорушення, арешт на мобільний телефон накладено з метою запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, позаяк незастосування арешту майна може призвести до настання й інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Обставини, на які у клопотанні посилається представник власника арештованого майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 , а саме те, що власнику арештованого мобільного телефону ОСОБА_3 підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, не пред`явлено, не можуть слугувати підставами для скасування арешту майна та доказами, що у застосуванні цього заходу відпала потреба, оскільки досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває.
Інших доводів на підтвердження того, що у застосуванні арешту мобільного телефону відпала потреба у клопотанні не наведено.
Враховуючи вищенаведене та те, що арешт на майно - мобільний телефон марки «САТ s42 IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім картою оператора «Київстар» НОМЕР_3 , з паролем для входу номер: НОМЕР_4 , який упаковано в пакет Національна поліція України НОМЕР_5 , та який належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Верхнє Водяне, Рахівського району, Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , накладено обґрунтовано, з метою забезпечення своєчасного та якісного проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні та запобіганню неправомірним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення, та те, що вказаний мобільний телефон є предметом та знаряддям кримінального правопорушення і має істотне значення для повного, об`єктивного та всебічного з`ясування обставин під час досудового розслідування кримінального провадження, а також з метою запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, слідчий суддя вважає, що у клопотанні про скасування арешту майна слід відмовити, оскільки незастосування арешту майна може призвести до настання й інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 132, 170-174, 309, 369 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:
У клопотанні представника власника арештованого майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна - мобільного телефона марки «САТ s42 IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім картою оператора «Київстар» НОМЕР_3 , з паролем для входу номер: НОМЕР_4 , який упаковано в пакет Національна поліція України НОМЕР_5 , та який належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Верхнє Водяне, Рахівського району, Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , Україна, та повернення арештованого майна - мобільного телефона марки «САТ s42 IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім картою оператора «Київстар» НОМЕР_3 , з паролем для входу номер: НОМЕР_4 , власнику ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Верхнє Водяне, Рахівського району, Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , або уповноваженій ним особі, відмовити.
Повний текст ухвали складено та оголошено о 16 годині 50 хвилин 23 жовтня 2024 року.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1