У Х В А Л А

Іменем України

15 серпня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва у складі

головуючого - судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4 перебуває кримінального провадження №0011837 від 05 вересня 2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

08.08.2024 в підготовчому судовому засіданні адвокатом ОСОБА_3 заявлено відвід судді ОСОБА_4 .. Заявник вважає, що наявні обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився, належним чином був повідомлений.

Особа, якій заявлено відвід - суддя ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, належним чином була повідомлена.

Від захисника ОСОБА_6 надійшла заява про відкладення судового розгляду вищевказаної заяви про відвід.

Суддею з урахуванням положень ст.81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Крім того, ОСОБА_7 надійша заява про відвід судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від розгляду заяви про відвід судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_4 та клопотання про направлення подання до Київського апеляційного суду для визначення підсудності заяви про відвід судді.

Вивчивши заяву про відвід, заяву ОСОБА_6 , заяву та клопотання ОСОБА_7 суддя дійшов до таких висновків.

Положеннями ст.ст.75,76 КПК України визначено підстави відводу судді.

Згідно вимог ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених ст. 77 КПК України слідчий суддя зобов`язаний заявити самовідвід, за цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно до вимог ст. 75 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав відводу судді, а саме: якщо суддя, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст. 35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.

Суд вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню з таких підстав.

Доводи скаржника, щодо упередженості судді фактично зводяться до його незгоди з прийнятим нею процесуальним рішенням з приводу можливості проведення підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні №0011837 від 05 вересня 2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України за відсутності захисника ОСОБА_6 , потерпілого, представника потерпілого та ОСОБА_7 ..

Однак викладені в заяві про відвід обставини не свідчать про упередженість та необ`єктивність судді під час розгляду справи. При цьому, сумнів у незаінтересованості та неупередженості судді повинен бути розумним та підтверджуватись належними та допустимими доказами.

Суд також звертає увагу на те, що суддя, який розглядає відвід, не наділений процесуальними повноваженнями надавати правову оцінку процесуальним рішенням, прийнятим суддею під час розгляду справи. До повноважень судді в даному випадку належить виключно встановлення наявності або відсутності обставин, які унеможливлюють участь слідчого судді в розгляді конкретної справи, та/або свідчать про його упередженість, необ`єктивність чи особисту зацікавленість.

У судовому засіданні не встановлено і заявником не доведено наявності обставин, підтверджених належними і допустимими доказами, які б викликали розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів в неупередженості судді ОСОБА_4 під час розгляду кримінального провадження №0011837 від 05 вересня 2017 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Таким чином, заява про відвід задоволенню не підлягає.

Що стосується заяви ОСОБА_7 про відвід судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 від розгляду заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 та клопотання про направлення подання до Київського апеляційного суду для визначення підсудності слід зазначити таке.

Як вбачається з журналу підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні №0011837 від 05 вересня 2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України від 08.08.2024, що під час розгляду заяв адвоката ОСОБА_7 про відвід головуючого встановлено, що у адвоката ОСОБА_7 припинено право на зайняття адвокатською діяльністю.

Разом з тим, матеріалами заяви не підтверджено право ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , як учасника кримінального провадження, звертатися в порядку ст. 81 КПК України із заявою про відвід судді у кримінальному провадженні.

У відповідності до ст. 45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.

При цьому, як убачається з інформативного витягу з Єдиного реєстру адвокатів України від 05.08.2024 року, який міститься у загальному доступі, право на зайняття адвокатською діяльністю адвоката ОСОБА_7 припинено згідно п. 4 ч. 1 ст. 32 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 16.06.2021 на підставі Рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 135/2021 від 16 червня 2021 року.

У відповідності до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч.1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права. Верховний Суд у своїй постанові № 686/23167/19 від 10 червня 2020 року забезпечення єдності практики є реалізацією принципу правової визначеності, яка втілюється з додержанням загальних засад кримінального провадження, встановлених у ст. 7 КПК, шляхом однакового застосування тієї самої норми закону в подібних правовідносинах.

Разом з тим, питання щодо можливості повернення заяви про відвід, у разі якщо вона подана особою яка не має права звертатись з такою заявою, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає за можливе застосувати схожі за своєю суттю положення ч. 2 ст. 304 КПК України.

Так, відповідно до п.1 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

З огляду на наведене, заяву ОСОБА_7 , в інтересах ОСОБА_5 , про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від розгляду заяви ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, та клопотання про направлення подання до Київського апеляційного суду для визначення підсудності слід повернути особі, що її подала.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.75,76,80,81, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження №0011837 від 05.09.2017 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - відмовити.

Заяву ОСОБА_7 , в інтересах ОСОБА_5 , про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від розгляду заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України та клопотання про направлення подання до Київського апеляційного суду для визначення підсудності - повернути ОСОБА_7 .

Ухвалу суду в частині повернення заяви та клопотання ОСОБА_7 може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення в інший частині ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1