Дата документу 26.09.2024
Справа № 334/6231/24
Провадження № 1-кс/334/2510/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року слідчий суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про залучення перекладача у кримінальному провадженні № 0001556, внесеному 30.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за частиною четвертою статті 186 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_6 ,

встановив:

25.08.2024 слідчому судді надійшло клопотання слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001556, внесеному 30.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за частиною четвертою статті 186 КК України, про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 заявив клопотання про залучення йому перекладача, оскільки він не розуміє українську мову через те, що навчався у російськомовній школі, де мав незадовільну оцінку з української мови.

Захисник адвокат ОСОБА_7 про розгляді клопотання поклався на розсуд суду.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_5 проти клопотання заперечили, оскільки підозрюваний є громадянином України та під час судового засідання доведено, що він розуміє державну мову.

Заслухавши клопотання підозрюваного, думки інших учасників кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до приписів частини третьої статті 29 КПК України суд забезпечує учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, та користуватись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з вимогами підпункту (е) пункту 3статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право, якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

Аналіз зазначених норм свідчить, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальним є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою. Хоча закон не встановлює критеріїв, за якими суд має визначитись в цьому питанні, такі роз`яснення містяться в рішеннях Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини в справі «К. проти Франції» від 07 грудня 1983 року дійшов наступного висновку: «пункт 8.... Як видно з рішення трибуналу, заявник народився і здобув освіту у Франції і йому не було важко розуміти й спілкуватися французькою мовою, якою вели провадження в суді. Конвенційне право на допомогу перекладача, що міститься в підпункті (e) пункту 3 статті 6, очевидно, може бути застосоване тільки в тому випадку, коли обвинувачений не розуміє мови, використовуваної в суді, чи не розмовляє нею».

Як убачається з матеріалів кримінального провадження та пояснень підозрюваного він є громадянином України, народився та проживає на її території, має освіту, здобуту в Україні, у школі вивчав українську мову. Під час судових засідань у даному кримінальному провадженні підозрюваний розумів слідчого суддю та інших учасників кримінального провадження.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про те, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись статтями 29, 42, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

у задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повна ухвала складена 26 вересня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1