№ 1-кс/756/1922/24
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.08.2024 року за №0002639, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

УСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва звернулася з клопотанням прокурор Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , яке подане у кримінальному провадженні №0002639 від 09.08.2024 передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування заявленого клопотання прокурор зазначила, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений час у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник умисел спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Реалізуючи свій умисел приблизно о 00 год. 01 хв. 09.08.2024 року, перебуваючи на 6-му поверсі, у приміщенні під`їзду на загальному коридорі, за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 подзвонив у дзвінок квартири АДРЕСА_2 , в якій фактично проживає ОСОБА_6 .

Після того, як ОСОБА_6 відчинив двері своєї квартири, ОСОБА_4 , реалізуючи свій умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, у вигляді смерті, тримаючи у правій руці предмет, зовні схожий на ніж, почав намагатись нанести ним удари ОСОБА_6 , в ході чого разом з останнім упав на підлогу загального коридору під`їзду. Перебуваючи на підлозі коридору, ОСОБА_4 наніс три удари в спину ОСОБА_6 , один удар в область стегна, декілька ударів в область голови та обличчя, тобто у життєво-важливі органи.

Внаслідок своїх дій ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді трьох непроникаючих колото-різаних ран грудної клітки, колото-різаних ран голови, правої щоки та правого стегна.

В ході досудового розслідування у сторони обвинувачення виникла необхідність у проведенні огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні під`їзду на загальному коридорі, у зв`язку із наявними невідкладними випадками, такими як врятування майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, зокрема знаряддям злочину та безпосереднє переслідування особи, яка підозрюється у вчиненні злочину.

У зв`язку з врятуванням майна , яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, зокрема знаряддям злочину та безпосереднім переслідуванням особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, а також встановлення детальних обставин вчинення кримінального правопорушення, відшкодування та вилучення предметів на яких можуть зберігатись сліди вчинення злочину, а також знарядь та можливих засобів його вчинення, слідчим СВ Оболонського УП ГУНП в м. Київ ОСОБА_8 09.08.2024 було проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , на 6-му поверсі, у приміщенні під`їзду на загальному коридорі, в ході якого було виявлено та вилучено: предмет, зовні схожий на ніж, зі слідами рідини бурого кольору, та фрагментами леза, які поміщено у паперову коробку, опечатано стрічкою НПУ, та нанесено пояснювальний напис та підписи учасників.

09.08.2024 старшим слідчим СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві, ОСОБА_9 , в порядку ст. 208 КПК України, за адресою: АДРЕСА_3 , в приміщенні службового кабінету Оболонського УП, затримано ОСОБА_4 , в присутності захисника ОСОБА_10 . Під час проведення особистого обшуку підозрюваного було виявлено та вилучено: штани сірого кольору з численними плямами речовини бурого кольору, які поміщено у паперові конверт «Національна поліція України» з зазначенням пояснювальних написів та підписами учасників.

Крім того, слідство вважає, що відмова у накладенні арешту на перераховані речі може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування слідів кримінального правопорушення, які необхідно дослідити у ході проведення необхідних слідчих дій для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Прокурор, підозрюваний та захисник підозрюваного в судове засідання не з`явилися надали заяви про розгляд справи за її відсутності.

Прокурор клопотання підтримала, просила задовольнити.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У провадженні СВ Оболонсього УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002639 від 09.08.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В силу частини 7 статті 237 КПК України вилучені під час здійснення процесуальної дії "Огляд" речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення особи, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій

Статті 167 КПК України майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Таким майном можуть бути речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом (ч. 1 ст. 167 КПК України п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України).

Після проведення огляду місця події 09.08.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , на 6-му поверсі, було виявлено та вилучено: предмет, зовні схожий на ніж, зі слідами рідини бурого кольору, та фрагментами леза, які поміщено у паперову коробку, опечатано стрічкою НПУ, та нанесено пояснювальний напис та підписи учасників.

Після проведення особистого обшуку 09.08.2024 за адресою: АДРЕСА_3 , були вилучені: штани сірого кольору з численними плямами речовини бурого кольору, які поміщено у паперові конверт «Національна поліція України» з зазначенням пояснювальних написів та підписами учасників.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002639 від 09.08.2024 року,за ознаками кримінального правопорушення,передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,надані докази,вважає,що прокурором доведено, що вищевказане майно,вилучене під час огляду місця події та особистого обшуку ,могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які необхідно вивчити шляхом проведення відповідних експертиз, висновки яких можуть бути використані як докази в кримінальному провадженні, за наявностідостатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона відчужувати розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у такий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження, так само як і доцільним, оскільки в даному випадку такий спосіб забезпечує запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування.

Таким чином, слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України так само як і мету арешту, зазначену в п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тому клопотання про накладення арешту на вказане майно підлягає задоволенню.

Водночас, слідчий суддя роз`яснює, що згідно до п.2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні №0002639 від 09.08.2024 передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно, а саме: предмет, зовні схожий на ніж, зі слідами рідини бурого кольору, та фрагментами леза які поміщено у паперову коробку, опечатано стрічкою НПУ, та нанесено пояснювальний напис та підписи учасників;

Накласти арешт на вилучене майно, а саме: штани сірого кольору з численними плямами речовини бурого кольору, які поміщено у паперові конверт «Національна поліція України» з зазначенням пояснювальних написів та підписами учасників.

Заборонити будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення

Відповідно дост. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Ухвала набирає законної сили після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1