Справа № 197/728/24
Провадження № 1-кс/216/1556/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2024 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігова, громадянина України, який має професійно-технічну освіту, офіційно не працює, неодружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше неодноразово судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, у кримінальному провадженні № 0000289 від 22 травня 2024 року,

сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

підозрюваний ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

18 липня 2024 року з Дніпровського апеляційного суду надійшло вказане клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого З ОСОБА_7 , яке мотивоване таким.

До суду направлено обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні за обвинуваченням З ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 травня 2024 року до обвинуваченого З ОСОБА_7 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 21 липня 2024 року включно.

При цьому підстави для скасування або зміни обраного запобіжного заходу відсутні, тому що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, для можливості застосування до обвинуваченого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, на теперішній час не встановлено.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав клопотання та просив задовольнити з наведених у ньому підстав.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_6 , кожен окремо, заперечували проти задоволення клопотання прокурора та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думки учасників судвого розгляду, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що 12 липня 2024 року прокурором було направлено до суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000289 від 22 травня 2024 року за обвинуваченням З ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, за ознаками вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, вчиненного з з особливою жорстокістю.

Ухвалою слідчого судді Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 травня 2024 року до обвинуваченого З ОСОБА_7 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 21 липня 2024 року включно.

На цей час підготовче судове засідання в указаному кримінальному провадженні не призначено з об`єктивних причин, строк тримання обвинуваченого під вартою спливає 21 липня 2024 року й до спливу цього строку підготовче судове засідання проведено не буде.

Частиною 6 ст. 199 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Вирішуючи питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, слідчий суддя бере до уваги таке.

У судовому засіданні ОСОБА_4 свою винуватість у вчиненні інкримінованого йому злочину фактично визнав.

При цьому ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, який є особливо тяжким злочином, а санкція зазначеної норми кримінального закону передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, тому відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Водночас обставин, які б перешкоджали утриманню підозрюваного під вартою, зокрема, наявність інвалідності, тяжкого або хронічного захворювання, слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим ухвалою слідчого судді про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на тяжкість злочину та особу підозрюваного, встановлено наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний дійсно може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим визнано необхідність застосувати до нього саме такий запобіжний захід і недостатність більш м`яких запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, для запобігання наявним ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Також слідчий суддя бере до уваги, що підстави, за яких до ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та обставини, які при цьому враховувались, на даний час фактично не змінились, а заявлені щодо останньої ризики є вагомими, не зменшились і продовжують існувати.

З огляду на викладене, враховуючи тяжкість і ступінь суспільної небезпеки злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , спосіб його вчинення та наслідки, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим, конкретні обставини кримінального провадження та характер інкримінованих йому дій, дані про особу обвинуваченого, а саме його вік, стан здоров`я, сімейний стан, соціальні зв`язки, спосіб життя взагалі, слідчий суддя вважає, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України й наведені в клопотанні ризики об`єктивно існують і жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе їм запобігти.

Даних про наявність підстав для скасування застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу або його зміни на більш м`який, не пов`язаний з позбавленням свободи, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту таких підстав не доведено, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінюючи наведені вище обставини, слідчий суддя також зважає на практику ЄСПЛ, що передусім національні судові органи мають подбати про те, щоб тривалість попереднього ув`язнення обвинуваченого у відповідній справі не перевищила розумного строку. Для цього вони мають дослідити всі факти на користь і проти існування реального суспільного інтересу, який, за належного врахування принципу забезпечення презумпції невинуватості, виправдовує відхід від вимоги забезпечення поваги до особистої свободи, і викласти ці міркування у своїх рішеннях про подовження строку тримання під вартою (справа « ОСОБА_8 проти України»). Разом з тим, вирішуючи питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. При цьому ЄСПЛ підкреслює, що визначення таких прав вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою є обґрунтованим, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Разом з тим слідчий суддя вважає за необхідне скористатись правом не визначати розмір застави, оскільки злочин спричинив загибель людини (п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193-196, 199, 369-372, 395, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурор про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 16 вересня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченій, захиснику й прокурору та направитидля виконання директору державної установи«Дніпровська установа виконання покарань (№3)».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Дія ухвали закінчується о 24.00 год. 16 вересня 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_1