Справа № 296/5802/24
УХВАЛА

Іменем України

06 серпня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність Житомирської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із вказаною скаргою та просить:

- визнати протиправною бездіяльність керівника прокуратури в Житомирській області - щодо невнесення відповідних даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_2 від 03.06.2024 про вчинення кримінального правопорушення;

- зобов`язати керівника прокуратури в Житомирській області надати до суду його заяву про вчинення злочину від 03.06.2024, яку було зареєстровано в канцелярії прокуратури, як конкретний належний, допустимий доказ по справі, що містить достатні дані, які свідчать про наявність в діях, вчинених службовими особами - суддею ОСОБА_3 Житомирського окружного адміністративного суду, - ознак вчинення кримінального правопорушення, які охоплюються поняттям злочину, визначеним ст.11 КК України;

- зобов`язати керівника прокуратури в Житомирській області - в примусовому порядку внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_2 від 03.06.2024 про вчинення кримінального правопорушення.

В обгрунтування скарги зазначає, що на адресу Житомирської обласної прокуратури надіслав повідомлення від 03.06.2024 про вчинення суддею Житомирського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.190, 358, 364, 365, 366, 367, 382 КК України. Разом з тим, в порушення вимог, встановлених ст.214 КПК України, керівник Житомирської обласної прокуратури не вніс відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що спонукало скаржника до звернення до суду за захистом своїх порушених прав.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 від 24 червня 2024 року у даній справі відкрито провадження та призначено скаргу до розгляду на 26 червня 2024 року о 15 годині 00 хвилин, витребувано у Житомирської обласної прокуратури інформацію про результати розгляду заяви ОСОБА_2 від 03.06.2024.

Розгляд справи, призначеної на 26.06.2024, відкладено на 02.07.2024 у зв`язку із неявкою в судове засідання представника Житомирської обласної прокуратури та ненаданням витребуваної інформації.

27.06.2024 до суду від прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 надійшли заперечення, в яких просила скаргу розглядати без її участі. Зазначила, що звернення ОСОБА_2 від 03.06.2024 надійшло до Житомирської обласної прокуратури 20.06.2024. За результатами розгляду заяви встановлено, що така не містить приводів та підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а заявник вказує на порушення, що фактично зводяться до незгоди із ухваленими суддею рішеннями. Враховуючи наведене, просила відмовити у задоволенні скарги.

25.07.2024 ОСОБА_2 подано до суду відповідь на заперечення Житомирської обласної прокуратури, у якій вказав, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язана в будь-якому разі зареєструвати таке повідомлення та внести відомості до ЄРДР, а факт відсутності в діях особи ознак злочину встановлюється після внесення відомостей в ЄРДР.

В судові засідання 02.07.2024, 25.07.2024, 30.07.2024, 01.08.2024, 06.08.2024 скаржник ОСОБА_2 не прибув, про розгляд справи повідомлявся телефонограмами та судовими повістками.

Верховний Суд у складі Касаційного кримінального суду у постанові від 24.09.2019 у справі №755/10138/16-к сформулював висновок про те, що багаторазове відкладення судових засідань через неявку захисника та засудженого свідчить про наявність у діях таких осіб зловживання своїми правами, що має своїм наслідком безпідставне затягування процесу.

Враховуючи неодноразову неявку в судове засідання та наявність письмово викладеної позиції скаржника, а також строки розгляду скарги, суд вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_2 та прокурора Житомирської обласної прокуратури.

Відповідно до вимог ч.4 ст.107 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), враховуючи неприбуття в судове засідання учасників судового розгляду, фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши матеріали скарги ОСОБА_2 , слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема: бездіяльність слідчого, прокурора, дізнавача, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, дізнавач невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому, положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з статтею 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо така заява чи повідомлення містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння "злочином", то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Як встановлено судом, 03.06.2024 ОСОБА_2 сформовано заяви про вчинення суддею Житомирського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.190, 358, 364, 365, 366, 367, 382 КК України, які отримано Житомирською обласною прокуратурою 20.06.2024.

У заявах від 03.06.2024 про вчинення кримінальних правопорушень ОСОБА_2 просив притягнути суддю ОСОБА_3 до кримінальної відповідальності за фальшування доказів, за підробку і фальсифікацію судових документів і матеріалів справи, за постановления суддею завідомо неправосудного рішення, ухвали. Зазначив, що 29.04.2024 суддя ОСОБА_3 ухвалою у справі № 240/5903/24 встановив: «24.04.2024 від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, в яких позивач посилається на складність справи, значний обсяг та характер доказів, необхідність проведення судової експертизи. Клопотання та заява позивача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, задоволенню не підлягають. Керуючись статтями 166,248,262 КАС України, ухвалив: відмовити у задоволенні заяви про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.»

Також на підставі рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23.05.2022 у справі № 240/42888/21 ГУ ПФУ в Житомирській області здійснило перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_2 з 01.04.2019 на суму 144445,80 грн, однак нарахована сума 144445,80 грн не відповідає дійсним обставинам та вимогам чинного законодавства, оскільки для вирішення спору необхідні спеціальні знання у галузі бухгалтерського обліку та економіки, якими суддя ОСОБА_3 не може володіти, тому що він є вузький спеціаліст лише у галузі права, справу необхідно розглянути за загальними правилами КАС України з повідомленням учасників справи, та участь у судовому засіданні провести в режимі відеоконференції.

01.04.2024 суддя ОСОБА_3 ухвалою у справі № 240/5903/24 ухвалив: «відповідач у

строк, встановлений для подання відзиву, а позивач не пізніше 5 днів з дня отримання відзиву мають право подати до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з

повідомленням сторін.» Враховуючи те, що відповідач заперечує проти позову, то сторонам необхідно надати до суду оригінали документів у справі, а суду необхідно розглянути,

вивчити та дослідити надані оригінали документів, за результатами поданих відповідачем

заперечень, - неможливо ухвалити законне, обгрунтоване судове рішення без проведення

судового засідання та виклику осіб.

Зі змісту письмових заяв ОСОБА_2 від 03.06.2024 слідує, що такі очевидно не містять фактичних даних, які б могли вказувати на наявність в діях судді ОСОБА_3 ознак будь-якого складу злочину, у зв`язку з чим підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаними заявами відсутні.

Слідчий суддя зазначає, що якщо зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга ОСОБА_2 на бездіяльність Житомирської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 214, 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_2 на бездіяльність Житомирської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

У разі, якщо ухвалу постановлену без участі особи, яка її оскаржує, вона може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1