Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2024 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого : судді - ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

за участю прокурора: ОСОБА_3

представника потерпілого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

обвинуваченої: ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Новоархангельського районного суду Кіровоградської області 21.03.2024 року надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою судді від 21 березня 2024 року кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання.

Прокурор та представник потерпілого наголошували про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду.

05.06.2024 року від захисника обвинуваченої надійшло клопотання про повернення обвинувального акта, в якому останній зазначив, що вручений ОСОБА_6 та йому, як її захиснику ОСОБА_5 , обвинувальний акт не скріплений печаткою прокурора.

За таких обставин обвинувальний акт від 15.03.2024 року відносно ОСОБА_6 не має статусу офіційного документу.

Крім цього, даний обвинувальний акт складений слідчим 15.03.2024 року і затверджений прокурором також 15.03.2024 року.

При цьому, неможливо встановити, яка із подій відбулась раніше, хоча за змістом ч. 1 ст. 291 КПК України обвинувальний акт спочатку складається слідчим, а потім затверджується прокурором.

В той же час, в обвинувальному акті від 15.03.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України не встановлено час вчинення кримінального правопорушення, тобто конкретну годину та хвилини внесення ОСОБА_6 змін до інвентаризаційної картки по платнику єдиного податку в Інформаційно-комунікаційний системі «Податковий блок» на підставі заяви ОСОБА_7 , хоча вхід та вихід з такої системи за логікою передбачає певний час.

Крім цього, в обвинувальному акті взагалі не зазначено чим передбачено ведення Інформаційно-комунікаційної системи «Податковий блок» та прядок внесення до нього тих чи інших змін, що в принципі виключає можливість обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих їй дій за допомогою цієї інформаційної системи.

Також відсутня в обвинувальному акті інформація про те, коли та за яких обставин ОСОБА_6 було надано доступ і в який спосіб до Інформаційно-комунікаційної системи «Податковий блок» та коли такий доступ було припинено.

Захисник просив повернути прокурору відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_8 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000058, внесеному в ЄРДР 12.01.2023 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Обвинувачена та захисник в судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Суд, вислухавши думку учасників, приходить до наступного висновку.

Положеннями п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України визначено, що суд у підготовчому судовому засіданні має право прийняти таке рішення - повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Підготовче судове засідання - це стадія процесу, в якому суд вчиняє ряд означених процесуальним законом дій.

Ч. 2 ст. 2 КПК України вказує на те, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Ст. 8 Конституції України передбачає, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Ст. 129 Конституції України визначено, що суддя здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до ч. 1 ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Дана норма права є імперативною та покладає на сторону обвинувачення обов`язок, під час складання обвинувального акту дотримуватись його форми та змісту.

Ч. 2 ст. 291 КПК України передбачає вимоги до обвинувального акту, який має містити такі відомості 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7 1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 9) дату та місце його складення та затвердження.

Крім того суд наголошує, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 КПК України.

Обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України (п.13 ч. 1 ст. 3 КПК України).

В Україні діє прецедентне право, як складова національної правої системи.

В розумінні ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Тобто, враховуючи сферу дії принципу диспозитивності, процесуальний закон чітко зазначає у який спосіб слідчий, суддя, суд вирішують питання.

КПК є основним законодавчим актом, який регулює порядок провадження в кримінальних провадженнях. Він містить розгорнуту систему кримінально-процесуальних норм.

Кримінальне судочинство може і повинно бути ефективним інструментом державної охорони прав і законних інтересів громадян та юридичних осіб. Жодне порушення законності прав, свобод і законних інтересів фізичних та юридичних осіб не може бути виправдане посиланням на те, що це необхідно для посилення боротьби з злочинністю.

Кримінальне правопорушення прийнято вважати розкритим, коли розслідування його закінчено та обвинувальний акт направлено до суду.

Правильне застосування закону означає суворе додержання норм кримінального, кримінально-процесуального при провадженні в кримінальному провадженні. Саме це є гарантією встановлення істини в справі, застосування до винного справедливого заходу впливу і не притягнення до відповідальності невинного.

Стосовно посилання захисника в клопотанні з приводу не скріплення печаткою обвинувального акту, суд наголошує наступне, що з дослідженого судом обвинувального акту вбачається, що він відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки містить відомості, які передбачені п.п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України, підписаний слідчим та прокурором, який його затвердив і до нього додано передбачені кримінальним процесуальним законом додатки.

Зазначена норма процесуального права (ст. 291 КПК) щодо обвинувального акту не містить імперативної норми, яка б передбачала скріплення печаткою обвинувального акту, обов`язковою умовою є підписання обвинувального акту слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно (ч.3 ст. 291 КПК України), дану норму права дотримано.

З огляду на наведене, суд вважає, що захисником не вірно (помилково) розуміються вимоги ст. 291 КПК України.

Не є також порушенням вимог процесуального закону складання та підписання обвинувального акту в один день, оскільки законодавець не встановлює будь-які терміни на вчинення зазначених процесуальних дій, і на погляд суду, вони можуть здійснені навіть в один день, при цьому законодавець не вимагає зазначення конкретної години (години та хвилини) вчинення такої процесуальної дії.

Стосовно посилання захисника в клопотанні про порушення конкретизації злочину та невідповідність обвинувального акту КПК України слід зазначити, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.

Обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 КПК України.

Формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення викладаються в обвинувальному акті в такому виді, як це вважає за правильне прокурор. Питання про узгодженість викладення в обвинувальному акті фактичних обставин справи з формулюванням обвинувачення та правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, як і конкретизація правової кваліфікації правопорушення, не можуть бути предметом розгляду у підготовчому судовому засіданні, оскільки на цій стадії судового провадження суд не вправі вдаватися до оцінки вказаних обставин. Не підлягають розгляду в підготовчому судовому засіданні й питання, які стосуються змісту та достовірності викладених прокурором фактичних обставин кримінального правопорушення. На цій стадії суд лише встановлює відповідність процесуальної форми обвинувального акта вимогам, визначеним кримінальним процесуальним законом, не досліджуючи суть обвинувачення, а тому не вправі пропонувати прокурору зазначати в обвинувальному акті інші обставини чи події або викладати їх в інший спосіб.

Окрім того суд звертає увагу на те, що КПК України містить положення про зміну обвинувачення в суді, висунення додаткового обвинувачення, відмову від підтримки державного обвинувачення (ч. 2 ст. 337, ст. ст. 338-340 КПК України), а також передбачає право суду вийти за межі зазначеного в обвинувальному акті висунутого обвинувачення в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється провадження (ч. 3 ст. 337 КПК України).

За наявного нормативного регулювання неповнота, необґрунтованість обвинувального акта, відсутність доказової бази щодо вчинення обвинуваченим дій, які містять ознаки злочинів, в апріорі не можуть бути підставами для повернення обвинувального акта, адже на підготовчому засіданні суд не вправі надавати оцінку відсутності чи наявності доказів - така оцінка може бути здійснена лише в ході розгляду кримінального провадження по суті.

Висновки про неповноту, необґрунтованість обвинувального акта, невідповідність формулювання обвинувачення правовій кваліфікації на цьому етапі аксіоматично суперечать засаді змагальності сторін (ст. 22 КПК України).

У свою чергу, встановлення судом бездоказовості пред`явленого обвинувачення в результаті дослідження і оцінки доказів, на яких воно базується, передбачає цілком прогнозовані наслідки у вигляді виправдувального вироку або зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення у бік покращення становища особи.

В розумінні ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосереднього в ході судового засідання.

Суд в ході підготовчого судового засідання уповноважений лише перевірити відповідність обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України, а не викладенню обставин які прокурор вважав доведеними (встановлення часу вчинення кримінального правопорушення, змін до електронної картки, ведення інформаційно-комунікаційної системи, надання доступу до інформаційної системи), ці питання вирішується судом безпосередньо в ході судового розгляду кримінального провадження.

З урахуванням викладених обставин, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання захисника, підтриманого обвинуваченою, про повернення обвинувального акту прокуророві.

Дослідивши обвинувальний акт, який складено відповідно до вимог КПК України суд приходить до наступного висновку, що прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, дане кримінальне провадження підсудне Новоархангельському районному суду Кіровоградської області.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст. ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження або повернення обвинувального акту прокуророві судом не встановлено.

В підготовчому судовому засіданні сторони кримінального провадження не заявили клопотань, які б перешкоджали призначенню судового розгляду .

Суд під час підготовки до судового розгляду, визначивши дату та місце проведення судового розгляду, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі необхідні дії, завершує підготовку до судового розгляду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Разом з тим виходячи із положень п. 6 ч. 2 ст. 314 КПК України суд в ході підготовчого судового засідання має право доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь, яка в подальшому може бути використана судом в ході судового розгляду кримінального провадження, як формалізована інформація, що характеризує особу обвинуваченого, з метою прийняття судом рішення про міру його відповідальності.

Ч. 1 ст. 19 Закону України «Про пробацію» визначено правовий статус персоналу органу пробації, а саме, що права, обов`язки, відповідальність, правовий та соціальний захист персоналу органу пробації визначаються Законом України «Про Державну кримінально-виконавчу службу України» та цим Законом, а тому виходячи із положень даної частини складання досудової доповіді слід доручити Голованівському районному сектору №3 філії державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області юрисдикція якого поширюється на територію Голованівського району Кіровоградської області, де проживає обвинувачена.

З приводу заявленого цивільного позову суд приходить до висновку про відкриття провадження та прийняття його до спільного розгляду разом з кримінальним провадженням.

На підставі викладеного, керуючись т. ст. 8, 129 КПК України, ст. 19 Закону України «Про пробацію», ст. ст. 2, 3, 26, 29, 314, 3141, 315, 316, 369, 370, 371, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення прокурору обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України - відмовити.

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області на 10.00 год. 23 серпня 2024 року суддею одноособово.

Доручити Голованівському районному сектору №3 філії державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області скласти та подати Новоархангельському районному суду Кіровоградської області до 23 серпня 2024 року досудову доповідь щодо обвинуваченої: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Новоархангельськ Кіровоградської області, проживаючої АДРЕСА_1 .

Роз`яснити ОСОБА_6 , що їй надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

Досудова доповідь повинна відповідати положенням ч. 3 ст. 9 Закону України «Про пробацію».

Забезпечення виконання ухвали в частині складання досудової доповіді доручити начальнику Голованівського районного сектору № 3 філії державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області.

Відкрити провадження та прийняти до спільного розгляду з кримінальним провадженням цивільний позов Головного управління Державної Податкової Служби у Кіровоградській області до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В судове засідання викликати прокурора, представника потерпілого, захисника та обвинувачену.

Копію ухвали негайного вручити обвинуваченій, іншим учасникам кримінального провадження направити не пізніше наступного дня після проголошення.

Ухвала самостійному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 19.08.2024 року.

Суддя: