УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000024 від 01.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Детектив Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_3 , за погодженням з ісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту.

В обґрунтування клопотання вказано, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному № 0000024 від 01.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що в період з 01.01.2021 по 31.12.2021 службові особи ПАТ «Юрія» (00447853) здійснили завищення податкового кредиту в деклараціях з податку на додану вартість, за наслідками фінансово-господарських операцій, що мають ознаки безтоварності, з придбання товарно-матеріальних цінностей (насіння соняшнику, кукурудза) у Фермерське Господарство «Агроднестр» (код 42830110) (далі - ФГ «Агроднестр»), Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД «Злата Оіл» (код 43424740) (далі - ТОВ «ТД «Злата Оіл»), Фермерське Господарство «Нива Агроплюс» (код 43634091) (далі - ФГ «Нива Агроплюс»), Фермерське Господарство «Золото Ниви» (код 42829566) (далі - ФГ «Золото Ниви»), Товариство з обмеженою відповідальністю «Агро Старгет» (код 43242173) (далі - ТОВ «Агро Старгет») що призвело до фактичного ненадходження до Державного бюджету України коштів на суму 41 966 473,58 грн., що є особливо великими розмірами та підтверджується висновком експертів за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи № 25927 від 09.05.2024.

Зокрема, під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 будучи службовою особою суб`єкта підприємницької діяльності (юридичної особи) - ПрАТ «ЮРІЯ», діючи в порушення зазначених вимог законодавства, усвідомлюючи покладену на нього відповідальність за правильність та своєчасність ведення бухгалтерського та податкового обліків, користуючись покладеними на нього обов`язками як на службову особу підприємства, з корисливих мотивів, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді фактичного ненадходження до бюджету держави коштів в особливо великих розмірах, бажаючи їх настання, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх злочинних дій, за попередньою змовою групою осіб, умисно ухилився від сплати податків за наступних обставин.

Згідно з відомостями, отриманими під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, службовими особами ПрАТ «Юрія» () 04 червня 2014 відкрито банківський розрахунковий рахунок у АТ «ПУМБ» (МФО 334851) а саме: № НОМЕР_1 , 17 липня 2023 відкрито банківські розрахункові рахунки в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) а саме: № НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 , 10 листопада 2022 відкрито банківські розрахункові рахунки у ПАТ «МТБ БАНК» (МФО 328168), а саме: № НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 ; НОМЕР_8 .

Посилаючись на встановлені в ході досудового розслідування обставини, оскільки у сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні є достатні підстави для застосування по відношенню до ПрАТ «Юрія» такого виду заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, з метою забезпечення можливої спеціальної конфіскації та з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, адже вчиненим злочином у вигляді ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах, спричинено збитки державі в сумі 41 966 473,58 грн., а також можливої конфіскації майна, яка передбачена як обов`язкове додаткове покарання у санкції ч. 3 ст. 212 КК України, детектив просив накласти на грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках.

Детектив у судове засідання не з`явився, направив на адресу суду заяву, в якій клопотання підтримав із підстав, в ньому викладених, просив здійснювати розгляд без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України у судове засідання власник майна не викликався з метою забезпечення арешту майна, а саме неможливості здійснення операцій з грошовими коштами, які знаходяться на банківських рахунках, у тому числі їх відчуження.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному № 0000024 від 01.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

05 вересня 2024 року генеральному директору ПрАТ «Юрія» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України

Санкцією ч. 3 ст. 212 КК України передбачене основне покарання у вигляді штрафу в розмірі від 15 до 25 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України , арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Санкцією ч. 3 ст. 212 КК України передбачене основне покарання у вигляді штрафу в розмірі від 15 тис. до 25 тис., неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч. 1 ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених ст. 96-2 КПК України, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення, за яке передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад 3 тис. неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України визначено, що спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно, зокрема, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна та/або були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави.

Враховуючи викладене, на теперішній час вбачаються підстави для можливої спеціальної конфіскації грошових коштів, які знаходяться на вказаних банківських рахунках.

Крім того, прокурором доведено, що грошові кошти мають безпосереднє відношення до фінансових операцій, перевірка яких проводиться в ході здійснення досудового розслідування.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту, є можливість приховування або використання цього майна власником. З накладенням арешту втрачається можливість особи відчужити цей актив. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування або використання.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч. 2 ст. 170 КПК України, для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на зазначене вище майно з метою збереження речових доказів.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні, що може перешкодити кримінальному провадженню та зашкодити інтересам держави.

При цьому, вимога детектива щодо зобов`язання службових осіб банківських установ, в яких відкриті банківські рахунки, надати довідку про залишок коштів на момент накладення арешту на розрахункові рахунки є необґрунтованою, суперечить положенням КПК України та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, що перебувають на банківських розрахункових рахунках:

1) № НОМЕР_1 , що відкриті в АТ «ПУМБ» (МФО 334851),

2) № НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 , що відкриті в АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005)

3) № НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 ; НОМЕР_8 , що відкриті у ПАТ «МТБ БАНК» (МФО 328168),

що належать ПрАТ «Юрія» (), із встановленням заборони розпорядження такими грошовими коштами в межах суми завданих матеріальних збитків шляхом зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, за виключенням здійснення обов`язкових платежів до бюджету, а також виплат заробітної плати і відповідних нарахувань на заробітну плату працівникам ПрАТ «Юрія» (), в тому числі розрахунків при звільненні, відпускних, аліментів, лікарняних, відпустки у зв`язку з вагітністю та пологами, матеріальної допомоги сім`ям загиблих працівників згідно з Колективним договором, пільгових пенсій, включаючи на здійснення виплат з вказаною метою на транзитні рахунки в інші банківські установи.

В іншій частині - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1