Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3796/24
номер провадження 1-кс/695/914/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2024 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування - слідчого відділу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування - слідчого відділу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просив: зобов`язати керівника органу досудового розслідування слідчого відділу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви від 02.10.2024 про скоєння злочинів працівниками Золотоніського РВП, які зареєстровані в ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України (журнал єдиного обліку) за №16501 та за №16495 та визнати протиправною бездіяльність заступника начальника слідчого відділу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 .

В обґрунтування скарги зазначено, що 02.10.2024 заявник звернувся до працівників поліції Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області з двома заявами про вчинення працівниками вищезгаданого відділу поліції злочину, зокрема, щодо вчинення злочину слідчою відділу поліцейської діяльності №2 Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , яка перевищила службові повноваження та щодо невиконання працівниками поліції ухвали Черкаського районного суду Черкаської області від 19.05.2022року.

Також заявник зазначав, що неодноразово просив надати йому пам`ятку потерпілому, проте йому безпідставно було відмовлено. Дані протиправні дії були вчинені заступником начальника слідчого відділу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 .

На час подання скарги відомості щодо вчинення злочину, вказані в заявах від 02.10.2024, до ЄРДР не внесені.

У судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 скаргу підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

У судовому засіданні слідчий просив відмовити у задоволенні скарги. Пояснив, що заяви скаржника були направлені до Четвертого відділу ДБР для вирішення питання про долучення до матеріалів кримінального провадження, порушеного за ст. 367 КК України, оскільки в цих заявах скаржник вказує ті ж відомості, що розслідуються у вказаному вище кримінальному провадженні. Стосовно невручення пам`ятки слідчий зазначив, що протягом доби, в разі внесення відомостей до ЄРДР, слідчим буде вирішуватись питання про визнання особи потерпілою.

Заслухавши пояснення скаржника, слідчого, дослідивши матеріали скарги та додані до неї докази, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями статті 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування (ч. 7 ст. 214 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 60 КПК України заявник має право отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною першою ст. 303 КПК України визначені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, серед яких, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

При цьому відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Частиною 2 статті 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з правовим висновком, наведеним у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18 підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

При цьому слідчий суддя зауважує, що такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею Кримінального кодексу України.

Частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 Кримінального процесуального кодексу України від 17 червня 2020 року, Справа №3-180/2018(1644/18), № 4-р(II)/2020, звертаючись до уповноважених державних органів із заявою, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, особа очікувано перебуває в межах належної правової процедури, забезпечення якої є одним із завдань кримінального провадження (стаття 2 Кодексу). Недостатність судових гарантій від свавілля у питанні початку кримінального провадження перешкоджає захисту порушених прав людини, зокрема внаслідок унеможливлення судового захисту, передбаченого частинами першою, другою статті 55 Конституції України.

Відповідно до положень п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Відповідно до принципу диспозитивності, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Відповідно до ч.1, п.1, п.3 ч.2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала згідно з правилами КПК України. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Слідчим суддею встановлено, що відомості за заявами ОСОБА_3 про кримінальні правопорушення від 02.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено.

З доданих слідчим у судовому засіданні копій супровідних листів вбачається, що на адресу Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління ДБР у місті Києві було направлено матеріали за зверненням ОСОБА_3 , зареєстровані по Золотоніському РВП в ІТС ІПНП за №6501 від 02.10.2024 та №16495 від 02.10.2024 для приєднання до матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001320 від 28.10.2023 за ч. 1 ст. 367 КК України.

Направлення даних заяв до іншого органу досудового розслідування не відповідає вимогам чинного кримінального процесуального законодавства, тому зогляду на викладене, враховуючи факт звернення особи до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області з заявами про вчинення кримінального правопорушення, та невнесення у встановлений законом строк та порядок відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя вважає скаргу в цій частині обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення.

Разом із цим щодо вимоги скаржника про визнання протиправною бездіяльності заступника начальника слідчого відділу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , слідчий суддя зазначає, що питання про визнання заявника потерпілою особою можливо вирішити вже після внесення відомостей про вчинені кримінальні правопорушення за заявами скаржника до ЄРДР.

Також слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову в задоволенні скарги.

Отже, з урахуванням викладеного вище, вимога скаржника про визнання протиправною бездіяльності заступника начальника слідчого відділу Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 22, 24, 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень від 02.10.2024, зареєстрованими по Золотоніському РВП в ІТС ІПНП за №6501 від 02.10.2024 та №16495 від 02.10.2024,розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У решті вимог відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1