ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000137 від 21.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

30.09.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло вказане вище клопотання, яке на підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 30.09.2024 було передане на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Заявлені вимоги та їх обґрунтування

У своєму клопотанні заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.10.2021, оскільки у його застосуванні відпала потреба.

В обґрунтування своїх вимог адвокат зазначає, що 16.09.2021 у ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 було вилучено ноутбук HUAWEI s/n 62QPM7 з зарядним пристроєм; мобільний телефон XIAOMI Mi 11 sНОМЕР_1.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.10.2021 було накладено арешт на вказані пристрої.

За наявною в адвоката інформацією, у результаті огляду вилучених ноутбука та мобільного телефона будь-якої інформації, що має доказове значення не виявлено.

Зважаючи вказане, адвокат просить скасувати арешт з належного ОСОБА_4 майна, а саме - мобільного телефону XIAOMI Mi 11 sНОМЕР_1 та ноутбуку HUAWEI s/n 62QPM7 з зарядним пристроєм.

2.Позиції учасників у судовому засіданні

У судове засідання адвокат ОСОБА_5 не з`явився, однак до його початку надіслав заяву про розгляд за його відсутності та підтримку усіх вимог.

Детектив ОСОБА_6 у судове засідання також не з`явився, однак до початку судового засідання надіслав письмові пояснення. Так, у поясненнях зазначається, що постановою детектива від 23.09.2021 вказані пристрої були визнані речовими доказами. Однак, органом досудового розслідування забезпечено проведення експертного дослідження електронних пристроїв та здійснено їх огляд, у ході якого виконано копіювання даних.

Тому детектив не заперечує проти скасування арешту, накладеного на майно ОСОБА_4 , враховуючи, що скопійовані відомості відповідно до ч.4 ст. 99 КПК можуть визнаватися оригіналом.

За змістом ст. 174 КПК України, неявка учасників не перешкоджає розгляду клопотання про скасування арешту, а тому слідчий суддя вирішив здійснювати його розгляд за їх відсутності.

У зв`язку з цим та у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

3.Оцінка та висновки слідчого судді

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за наявності хоча б однієї з таких умов:

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба;

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

У клопотанні та у судовому засіданні адвокат зазначає лише про те, що у застосуванні арешту майна відпала потреба, тому з огляду на принцип диспозитивності, суд має встановити наявність або відсутність лише вказаної адвокатом підстави для скасування арешту.

На підставі документів, що містяться у матеріалах клопотання та додані до заперечень детектива, слідчим суддею встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000137 від 21.02.2020, за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У межах вказаного провадження, 22.09.2021 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 було вилучено серед іншого, її мобільний телефон та ноутбук.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.10.2021 (справа №991/6650/21, провадження 1-кс/991/6750/21) і на вищезазначені електронні носії було накладено арешт з метою збереження речових доказів.

В обґрунтування вказаного рішення слідчий суддя зазначив, що такі пристрої відповідають ознакам речового доказу, в силу приналежності їх ОСОБА_4 та інофрмації на них, зо має значення для кримінального провадження. Також слідчий суддя врахував призначену комп`ютерно-технічну експертизу щодо вмісту на пристроях видалених файлів, для проведення якої необхідно забезпечити наявність технічних пристроїв, а з часу їх вилучення минув незначний проміжок часу.

Враховуючи мету і підставу арешту, а також доводи учасників судового розгляду, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи відпала подальша потреба у збереження вилученого майна як речового доказу у цьому кримінальному провадженні.

Відповідаючи на вказане питання, слідчий суддя виходить з того, що за змістом ч. 1 та ч. 2 ст. 98 КПК України, речовими доказами є, зокрема, матеріальні об`єкти, які містять відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження. Документи також є речовими доказами, якщо вони містять вказані вище ознаки.

При цьому, за змістом ч.3 та ч. 4 ст. 99 КПК України, оригіналом електронного документа є його відображення, якому надається таке ж значення, як документу, а копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах, виготовлені слідчим, прокурором із залученням спеціаліста, визнаються судом як оригінал документа.

Крім того, відповідно до ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», у випадку зберігання інформації на кількох електронних носіях, кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа.

За змістом вказаних положень, електронний документ не має жорсткої прив`язки до певного матеріального носія, тому один і той же документ (файл) може існувати у ідентичному вигляді на різних носіях. При цьому, всі ідентичні за своїм змістом примірники електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом та датою створення (аналогічна позиція міститься у постановах ККС ВС у справі № 490/10025/17 від 19.05.2020 та у справі № 677/2040/16-к від 22.10.2020).

З огляду на вказане, електронні документи є самостійними джерелами доказів, а тому, у випадку їх копіювання на інший матеріальний носій і за умови належного фіксування результатів такої дії, немає необхідності у збереженні матеріальних носіїв інформації, на яких такі електронні документи початково містились.

Застосовуючи вказані правила до обставин цього кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що постановою детектива від 23.09.2021 призначено комплексну комп`ютерно-технічну експертизу вилучених технічних пристроїв з метою дослідження їх вмісту.

Вказана експертиза, за твердженнями детектива була проведена, та у подальшому електронні пристрої ОСОБА_4 оглянуто та скопійовано їх вміст. При цьому, детектив не зазначає про потребу у проведенні додаткового експертного дослідження щодо мобільного телефону та погоджується із тим, що необхідні відомості були належним чином зафіксовані.

Наведене дає підстави вважати, що відомості, які можуть бути доказом на підтвердження обставин, які підлягають доказуванню у цьому кримінальному провадженні і містяться на мобільному телефоні та ноутбуці, вилучених у ОСОБА_4 , було оглянуто та скопійовано, зафіксовані у встановленому законом порядку у повному обсязі та збережені органом досудового розслідування.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що на даний час самі по собі відповідні носії інформації доказового значення не мають, а отже не відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, а тому у подальшому арешті цих матеріальних об`єктів потреба відпала.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить до висновку про необхідність скасування арешту з відповідного майна.

З огляду на викладене та керуючись статтями 170-174, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного у межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000137 від 21.02.2020 - задовольнити.

2.Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.10.2021 (справа №991/6650/21, провадження 1-кс/991/6750/21) на майно вилучене за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-ноутбуку HUAWEI s/n 62QPM7 з зарядним пристроєм;

- мобільного телефону XIAOMI Mi 11 sНОМЕР_1 .

3.Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1