Справа№751/2778/24
Провадження №1-кс/751/757/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1

ознайомившись зі змістом заяви ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 14.06.2024 року за заявою ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 11.04.2024 року по справі за скаргою ОСОБА_2 про скасування постанови слідчого від 08.03.2024 року про закриття кримінального провадження №0000004

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 14.06.2024 року за його заявою про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 11.04.2024 року по справі за скаргою ОСОБА_2 про скасування постанови слідчого від 08.03.2024 року про закриття кримінального провадження №0000004.

Дослідивши зміст поданої заяви, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно із частиною 1 статті 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

11.04.2024 року слідчим суддею Новозаводського районного суду м. Чернігова було розглянуто справу за скаргою ОСОБА_2 про скасування постанови слідчого від 08.03.2024 року про закриття кримінального провадження №0000004.

Ухвалою Чернігівського апеляційного суду від 14.05.2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 11 квітня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на рішення слідчого про закриття кримінального провадження залишено без змін.

Ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 14.06.2024 року в задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 11.04.2024 року відмовлено.

Ухвалою Чернігівського апеляційного суду від 16.07.2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 14 червня 2024 року про відмову у задоволенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 11.04.2024 - без змін.

Слідчий суддя зазначає, що норми КПК не врегульовують порядок реагування на можливі зловживання процесуальними правами учасниками кримінального провадження.

Однак, згідно із статтею 7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, належать змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, тобто згідно з частинами 1, 2 статті 22 КПК, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

За частиною 6 статті 9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу. Також, за частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство застосовується із урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Під зловживанням правом в теорії права класично розуміють дії: (1) переважним мотивом яких є заподіяння шкоди; (2) здійснення яких є абсолютно нераціональним з огляду на відсутність будь-якого законного інтересу у здійсненні права, або ж його здійснення завдає шкоди іншому; (3) право реалізується з ціллю, відмінною від тієї, для якої воно існує.

Слідчий суддя враховує, що заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к). Використання цього інституту прослідковується в практиці Конституційного Суду України (КСУ), який вказав, що повторне звернення до тієї самої особи з клопотанням щодо перевірки того самого положення закону України на відповідність тим самим положенням Конституції України, свідчить про зловживання правом на подання конституційної скарги (ухвала Першої колегії суддів Першого сенату КСУ від 09.07.2018 року № 213-1(І)/2018).

Також, за частиною 2 статті 1 КПК, кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відтак суд зауважує, що інші процесуальні закони України містять чіткі норми щодо запобігання зловживанню процесуальними правами.

Так, статтями 44 Цивільного процесуального кодексу України (ЦПКУ), 43 Господарського процесуального кодексу України (ГПКУ) та 45 Кодексу адміністративного судочинства України (КАСУ) під загальною назвою «Неприпустимість зловживання процесуальними правами» передбачено ідентичні норми, за якими учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Частинами 2-4 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка регулює діяльність Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), визначено,що судне розглядає жодної індивідуальної заяви, поданої згідно зі статтею 34, якщо вона: a) є анонімною; або b) за своєю суттю є ідентичною до заяви, що вже була розглянута Судом чи була подана на розгляд до іншого міжнародного органу розслідування чи врегулювання,і якщо вона не містить нових фактів у справі. Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає: a)що ця заява не сумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви; або b) що заявник не зазнав суттєвої шкоди, якщо тільки повага до прав людини, гарантованих Конвенцією і протоколами до неї, не вимагає розгляду заяви по суті а також за умови, що на цій підставі не може бути відхилена жодна справа, яку національний суд не розглянув належним чином. Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно з цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

З огляду на викладене, подана заявником у даній справі заява про роз`яснення судового рішення, винесеного за результатами розгляду його заяви про розгляд заяви про роз`яснення судового рішення, є зловживанням своїми процесуальними правами та має наслідком постановлення судом рішення про залишення такої без розгляду.

Керуючись статтями 7, 9, 303-309, 372, 532 КПК, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 14.06.2024 року за заявою ОСОБА_2 про роз`яснення ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду м. Чернігова від 11.04.2024 року по справі за скаргою ОСОБА_2 про скасування постанови слідчого від 08.03.2024 року про закриття кримінального провадження №0000004.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий cуддя ОСОБА_1