Провадження № 1-кс/686/6071/24
У Х В А Л А
18 липня 2024 року м. Хмельницький
18.07.2024 відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням із клопотанням про арешт на майно, яке тимчасово вилучене, а саме:
- паспорт для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_3 ;
- паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 ;
- медичні документи на ім`я ОСОБА_4 ;
- військові квитки на ім`я ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ;
- медичні документи та інші документи (направлення на МСЕК, висновки МСЕК, виписки з аблулаторних карток, виписані епікризи, довідки, копії паспортів, пенсійного посвідчення та ідентифікаційних кодів) на ім`я: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та довідка по догляду між ними, які поміщені до сейфпакету PSP4081203, з метою збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження вказаного майна, шляхом заборони користування та розпорядження останнім.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що група осіб з числа жителів Хмельницької області, а саме: ОСОБА_16 та ОСОБА_3 організували схему ухилення від мобілізації шляхом виготовлення документів про призначення групи інвалідності з подальшим безперешкодним перетином державного кордону України.
Так, за грошову винагороду ОСОБА_3 діючи за вказівкою ОСОБА_16 організує виготовлення відповідного пакету медичних документів, залучаючи при цьому знайомих лікарів до підробки медичних документів.
В подальшому ОСОБА_16 через невстановлених на даний час осіб за грошову винагороду вирішує з членами МСЕК призначення ухилянтам відповідної групи інвалідності.
Зокрема, ОСОБА_3 за попередньою змовою з медичними працівниками лікувальних закладів області виготовляє для зацікавлених осіб чоловічої статі призовного віку необхідні пакети документів про нібито наявність у останніх стійких розладів здоров`я, які є підставою для отримання інвалідності (формує т.зв. «медичні картки» з історією хвороби, фіктивні матеріали щодо нібито перебування на стаціонарному лікуванні, направлення на проходження МСЕК тощо). При цьому особи на яким виготовляється підроблена документація медичні заклади не відвідують та отримуючи замовлений пакет підробленої медичної документації розраховуються з ОСОБА_3 та ОСОБА_16
16.07.2024 в період часу з 12 год 33 хв до 14 год 25 хв на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_3 .
В ході вказаного обшуку виявлено та вилучено:
- паспорт для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_3 ;
- паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 ;
- медичні документи на ім`я ОСОБА_4 ;
- військові квитки на ім`я ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ;
- медичні документи та інші документи (направлення на МСЕК, висновки МСЕК, виписки з аблулаторних карток, виписані епікризи, довідки, копії паспортів, пенсійного посвідчення та ідентифікаційних кодів) на ім`я: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та довідка по догляду між ними, які поміщені до сейфпакету PSP4081203.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.
Згідно з ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».
У справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007 зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.
У клопотанні не обґрунтовано значення для кримінального провадження та мети арешту на паспорт для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_3 ; паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 ;
Указані недоліки позбавляють слідчого суддю визначати правовий статус майна і вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті прокурором.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя
Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя