Провадження №1-кс/369/3111/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2024 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001556, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001556, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

Клопотання обґрунтоване тим, що16.10.2024 року в період часу з 08 год 12 хв по 14 год 37 хв у ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено предмет ззовні схожий на ручну уламкову гранату іноземного виробництва «HE L109 A2» з маркуванням «Greenhand HE L 109A2 SM 5-13-30» та підривач із маркуванням «DM82A4-CH Lof 3 DNM 02-13», яку ОСОБА_4 всупереч передбаченому законом порядку, діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків у результаті таких своїх дій, без передбаченого законом дозволу зберігав за місцем свого проживання.

У вчиненні вказаного злочину підозрюється ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Донецьк Донецької області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; протоколом обшуку від 16.10.2024 за місцем проживання підозрюваного ( АДРЕСА_1 ); довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 16.10.2024 року.

Так, 17.10.2024 року у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором, ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Так, ОСОБА_4 підозрюються у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи.

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування у розумні строки, у органу досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують що підозрюваний може: переховатись від органу досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи можливість реального покарання за злочин у вчиненні якого підозрюється, санкція статті якого, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови). З протоколу обшуку за місцем проживання встановлено, що у підозрюваного виявлено арсенал зброї, боєприпаси та граната, а також майно, яке явно не відповідає майновому стану підозрюваного.

При цьому, підозрюваний немає на утриманні батьків похилого віку, тобто у нього відсутні фактори, які б втримали його від зміни місця проживання.

Вказане також підтверджує реальність ризику, що ОСОБА_4 , з метою уникнення покарання буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, прокурор вважає, що існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на свідків, у кримінальному провадженні, прокурор вважає, що на даний час свідки судом безпосередньо не допитані, повне коло свідків, яким відомі обставини вчинення злочину не встановлене, з урахуванням обставин вчинення злочину, він зможе впливати на них з метою зміни ними своїх показань або неявки в подальшому у судові засідання.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе запобігти усім вищевказаним ризикам.

Застосування іншого більш, більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука чи застава будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст. ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вчиняти дії, ризики яких зазначені в клопотанні.

На підставі вище наведеного, прокурор просив слідчого суддю обрати щодо підозрюваного підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк Донецької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів за місцем проживання - АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисники просили обрати більш м`який запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 , а саме особисте зобов`язання, обґрунтовуючи це тим, що підозрюваний працює старшим проектним спеціалістом Ради Європи і його робота є соціально значущою в умовах введеного в Україні воєнного стану та пов`язана з періодичними відрядженнями, має на утриманні малолітню дитину, а також батьків пенсійного віку.

Заслухавши доводи прокурора, захисників та пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів клопотання СВ Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001556 від 14.09.2024 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

17.10.2024 року ОСОБА_4 слідчим за погодженням з прокурором було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Підозра ОСОБА_4 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколами допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; протоколом обшуку від 16.10.2024 року за місцем проживання підозрюваного ( АДРЕСА_1 ); довідкою про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 16.10.2024 року.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_4 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2001 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, п. 32, Series A, N182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, приходжу до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає задоволенню частково.

Враховуючи те, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, яке в свою чергу підтверджується доданими до клопотання матеріалами, є доцільним застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

У відповідності до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Саме домашній арешт у нічний час з 00:00 год до 05:00 год наступного дня забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Оцінивши в сукупності усі обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає за можливе застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби за місцем проживання ОСОБА_4 та покласти на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

За таких обставин, клопотання підозрюваного та захисника підлягає задоволенню, а клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному № 0001556 від 14.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 про які йдеться в клопотанні слідчого.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання підозрюваного ОСОБА_4 захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк Донецької області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 16 грудня 2024 року (включно).

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 16 грудня 2024 року (включно) наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 00:00 години до 05:00 години ранку наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду, за винятком випадків, що необхідні для перебування в укритті під час повітряних тривог та надання невідкладної медичної допомоги;

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утриматись від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10