КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11п/824/405/2024 Суддя-доповідач: ОСОБА_1
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах власника майна (третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт) Приватного акціонерного товариства «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» щодо вирішення питання про направлення клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001477 від 24.10.2022 з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції,

за участю:

представників власника майна ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

в с т а н о в и л а:

До Київського апеляційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах власника майна (третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт) ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» щодо вирішення питання про направлення клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001477 від 24.10.2022 для розгляду до Шевченківського районного суду м. Києва.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_9 перебуває справа № 757/20097/24-к (номер провадження 1-кс-18624/24) щодо розгляду клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001477 від 24.10.2022, а саме напіввагонів люкової моделі, які належать ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат».

Так, Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001477 від 24.10.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 240, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України.

У рамках вказаного кримінального провадження слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, наступним особам, а саме: ОСОБА_10 , який обіймає посаду голови правління ПрАТ «Полтавський ГЗК», ОСОБА_11 , який обіймає посаду заступника голови правління ПрАТ «Полтавський ГЗК», ОСОБА_12 , який обіймає посаду головного бухгалтера ПрАТ «Полтавський ГЗК», ОСОБА_13 , який обіймає посаду начальника відділу збуту ПрАТ «Полтавський ГЗК», ОСОБА_14 , який обіймав посаду заступника директора ТОВ «ГЕОМАКС», ОСОБА_15 , який обіймає посаду директора ТОВ «ГЕОМАКС».

За загальним правилом клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду - до Вищого антикорупційного суду.

При цьому, адвокат зазначає, що 22.03.2018 Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо уточнення окремих положень» № 2367-УІІІ внесено зміни до КПК, згідно з якими для визначення територіальної юрисдикції судів має значення не місце реєстрації органу досудового розслідування як юридичної особи,а вирішальним є місце знаходження органу досудового розслідування. Таким чином, клопотання сторони обвинувачення (слідчого, прокурора) про арешт майна мають розглядатися слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться саме орган досудового розслідування. Під місцезнаходженням органу досудового розслідування необхідно розуміти фактичне місцезнаходження цього органу, слідчих цього органу, проведення слідчих дій, тощо. Тобто, вирішуючи питання про місцезнаходження органу досудового розслідування, необхідно враховувати сукупність фактичних даних, які дають можливість зробити висновок про таке місце, до яких можливо віднести: місцезнаходження слідчих цього органу, проведення слідчих дій, місце звернення із відповідними скаргами, направлення поштової кореспонденції тощо.

Згідно з положеннями ст. 93 ЦК України місцезнаходженням юридичної особи є фактичне місце ведення діяльності чи розташування офісу, з якого проводиться щоденне керування діяльністю юридичної особи (переважно знаходиться керівництво) та здійснення управління і обліку.

Згідно з даними, розміщеними на офіційному веб-сайті Державного бюро розслідувань (https://dbr.gov.ua/) особистий прийом громадян проводиться у приймальні громадян за адресою: вул. Симона Петлюри, буд. 15, м. Київ та Центральному апараті Державного бюро розслідувань, у склад якого входить і Головне слідче управління, знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15 . Поштова адреса на офіційному сайті Державного бюро розслідувань також вказана: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15 . Більш того, за місцем знаходження органу досудового розслідування проводяться слідчі (розшукові) та процесуальні дії, що випливає з матеріалів кримінального провадження.

Таким чином, адвокат у клопотанні акцентує увагу на тому, що сукупність фактичних даних свідчить про фактичне місцезнаходження Центрального апарату Державного бюро розслідувань, у складі якого перебуває Головне слідче управління, за адресою: вул. Симона Петлюри, 15, м. Київ, що знаходиться в адміністративно-територіальних межах Шевченківського району міста Києва.

Відтак, враховуючи, що фактичним місцезнаходженням Головного слідчого управління ДБР є адреса: м. Київ, вул. С.Петлюри, 15, що територіально відноситься до Шевченківського районного суду м. Києва, і саме за цією адресою проводяться всі слідчі (процесуальні) дії, клопотання прокурора про арешт майна підсудне саме Шевченківському районному суду м. Києва, а не Печерському районному суду м. Києва.

З урахуванням викладеного, представник ОСОБА_5 просив клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001477 від 24.10.2022 направити для розгляду до Шевченківського районного суду м. Києва.

Прокурор, який повідомлявся про день, час та місце розгляду клопотання про передачу справи з одного суду до іншого, до апеляційного суду не з`явився, однак його неявка не перешкоджає розгляду питання, порушеного у клопотанні адвокатом ОСОБА_5 .

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників власника майна ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які підтримали клопотання та просили його задовольнити, обговоривши доводи клопотання, колегія суддів дійшла висновку що клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах власника майна ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно частин 1, 2 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо:

1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності;

2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду;

3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження;

4) ліквідовано суд, який здійснював судове провадження.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з ч. 6 ст. 34 КПК України суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до положень п. 24 цієї статті, судове провадження є кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими обставинами.

Системний аналіз зазначених правових норм, а також визначень термінів «кримінальне провадження» (п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України) та «судове провадження» (п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України) дає підстави вважати, що кримінальне провадження у розумінні ст. 34 КПК України є тотожним поняттю «судове провадження».

З урахуванням наведеного, направлення кримінального провадження з одного суду до іншого суду в порядку, передбаченому положеннями ст. 34 КПК України, можливе лише після направлення справи до суду першої інстанції у порядку, передбаченому ст. 291 КПК України, для розгляду її по суті за правилами глав 27, 28 цього Кодексу.

Вказане узгоджується із позицією, викладеною в ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 15.03.2018 у справі № 571/196/18-к (провадження № 51-4493впс18).

Враховуючи вищевикладене, оскільки в клопотанні адвоката ОСОБА_5 в інтересах власника майна ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» порушено питання про направлення з одного суду до іншого матеріалів провадження за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001477 від 24.10.2022, і дане провадження перебуває на стадії досудового розслідування, порядок направлення проваджень з одного суду до іншого, передбачений статтею 34 КПК, у даному випадку не підлягає застосуванню, відтак клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах власника майна ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» підлягає залишенню без задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 32, 34, 419 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах власника майна (третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт) Приватного акціонерного товариства «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» щодо вирішення питання про направлення клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001477 від 24.10.2022 з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді:

_________________ _________________ ________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3