Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1594/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.09.2024м.Красилів

Слідчий суддя Красилівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Відділення поліції № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області,-

в с т а н о в и в:

25 серпня 2024 року ОСОБА_2 звернулась до слідчого судді Красилівського районного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Відділення поліції № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягала у невнесенні до ЄРДР заяви про вчинення злочину за заявою від 09.08.2024 (ЄО №3792).

Скаргу обґрунтовує тим, що 25.09.2024 приблизно о 15 год. в приміщенні Відділення поліції № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області від особи, яка назвалась черговим чергової частини ОСОБА_3 , їй стало відомо, що її заява про вчинення злочину (ЄО №3792 від 09.08.2024) до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесена не була.

Дослідивши скаргу, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає поверненню скаржнику з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Виходячи з синтаксичного аналізу норми п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, вживання сполучника «або» для з`єднання однорідних членів речення створює альтернативний перелік, і якщо такий перелік перераховує умови для настання певного правового наслідку, то наслідок настає за наявності хоча б однієї з перерахованих умов.

Тобто, законодавець виділяє дві окремі підстави для повернення скарги, які не залежать одна від одної і які є самодостатніми. Перша, це пропуск десятиденного строку з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності і відсутність при цьому клопотання про поновлення строку, а друга, це визнання причин для поновлення, наведених в заяві, неповажними.

У ч. 1 ст. 214 КПК України зазначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Заявник звернувся із заявою про вчинення злочину, яка отримана уповноваженим органом 09.08.2024.

Отже, відомості про вчинене кримінальне правопорушення у такому випадку повинні були бути внесені не пізніше 10.08.2024, а з 11.08.2024 необхідно відраховувати десятиденний строк для звернення із відповідною скаргою на бездіяльність.

Строк звернення із скаргою до слідчого судді на бездіяльність закінчився 20.08.2024. Заявник звернувся до суду зі скаргою 25.09.2024, тобто з пропущенням визначеного КПК України 10-денного строку.

Згідно з ч.1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Тобто, можливість поновлення вищезазначеного строку кримінальний процесуальний закон пов`язує з тим, чи були причини його пропуску поважними.

Зазначені обставини підлягають перевірці у кожному конкретному випадку і не можуть визначатися абстрактно чи узагальнено.

Однак скаржник вказує, що термін оскарження нею не пропущений, оскільки про те, що заява від 09.08.2024 не внесена до ЄРДР, їй стало відомо 25.09.2024.

Водночас, з часу допущення оскаржуваної бездіяльності пройшов досить тривалий строк (більше місяця), протягом якого заявник мав право і можливість проявити зацікавленість рухом кримінального провадження і оскаржити бездіяльність, однак вчасно таким правом не скористався.

Предметом оскарження є бездіяльність, а не конкретна дія чи рішення. Беручи до уваги положення частини 1 статті 214 КПК, а також положення частини 5 статті 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей та надання заявнику витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Посилання скаржника на необхідність відрахування десятиденного строку на подання скарги з дня, коли вона дізналася про невнесення відомостей в ЄРДР від 25.09.2024, є помилковими, оскільки обрахування 10-денного строку на оскарження бездіяльності слідчого, прокурора у випадку невиконання приписів ч.1 ст.214 КПК України розпочинається саме після спливу 24 годин після надходження заяви про вчинене кримінальне правопорушення, а не з дня, коли особа дізналась про факт невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Оскільки невнесення відомостей відбувається саме у формі бездіяльності, яка починається після закінчення встановленого законом строку, а не шляхом прийняття рішення.

Слідчий суддя зауважує, що перебіг передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України десятиденного строку на оскарження бездіяльності посадових осіб щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не пов`язаний з необхідністю чи можливістю отримання заявником будь-яких відповідей від посадових осіб органів, уповноважених на здійснення такої діяльності.

Скаржник не просить поновити строк на оскарження бездіяльності, та не вказує на існування будь-яких обставин, що перешкоджали звернутися з такою скаргою у строк, визначений ч.1 ст. 304 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що особливий характер такого виду судового провадження, який передбачено Главою 26 КПК України, в першу чергу зумовлений необхідністю невідкладної перевірки законності та обґрунтованості рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора.

У свою чергу, слідчий суддя, до повноважень якого, згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України віднесено здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, не може зобов`язати сторону скористатися правом, наданим їй процесуальним законом.

Проте сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має розуміти процесуальні наслідки свого рішення і безпідставне затягування строків для такого оскарження виключає можливість проведення невідкладної перевірки законності та обґрунтованості оскаржуваної бездіяльності.

Зважаючи на вказане, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга підлягає поверненню на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Відділення поліції № 4 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення злочину - повернути заявнику.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня одержання її копії може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1