У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурор Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні відомості щодо якого внесено до ЄРДР під № 0000290 від 03.06.2024 за ч. 3 ст. 332 КК України, про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000290 прокурор Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні прокурор Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні відомості щодо якого внесено до ЄРДР під № 0000290 від 03.06.2024 за ч. 3 ст. 332 КК України, про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Клопотання мотивовано тим, що як встановлено досудовим розслідуванням: відповідно до Указу Президента України, який затверджений Законом України №2102-IX від 24.02.2022, на території України у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, відповідно до пункту 20 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05:30 год 24.02.2022, строком на 30 діб, який надалі неодноразово продовжувався Указами Президента України та діяв на час вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень .

Згідно ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Так, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, 24.02.2022 указом Президента України №69/2022 оголошено загальну мобілізацію та постановлено здійснити призов військовозобов`язаних, резервістів та залучення транспортних засобів для забезпечення потреб Збройних Сил України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, інших військових формувань України здійснити в обсягах, визначених згідно з мобілізаційними планами.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», на строкову військову службу призиваються придатні для цього за станом здоров`я громадяни України чоловічої статі, яким до дня відправлення у військові частини виповнилося 18 років, та старші особи, які не досягли 27-річного віку і не мають права на звільнення або відстрочку від призову на строкову військову службу. Поряд з цим, згідно ст. 22 даного Закону, передбачено, що граничний вік перебування на військовій службі (в тому числі в резерві), встановлюється для військовослужбовців, які проходять військову службу під час особливого періоду - до 60 років.

Пунктом 6 частини 1 статті 8 даного Закону України «Про правовий режим воєнного стану», передбачено, що в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема встановлювати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, особливий режим в`їзду і виїзду, обмежувати свободу пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів.

Враховуючи вказане, на період введення воєнного стану в Україні, на законодавчому рівні заборонено виїзд за межі території України, осіб, які підлягають мобілізації для несення військової служби, відповідно до вимог Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

У клопотанні вказано на те, що поряд з цим, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ОСОБА_4 ), за попередньою змовою групою осіб, спільно з невстановленою досудовим розслідуванням особою, користуючись тим, що на території України введено воєнний стан та оголошено загальну мобілізацію, з метою особистого збагачення, з корисливих мотивів, організував незаконне переправлення через державний кордон України громадянин України, яким заборонено виїзд за межі території України, шляхом перетинання державного кордону України поза межами пунктів пропуску.

Прокурор зазначає, що реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України, з метою особистого протиправного збагачення, невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою групою осіб спільно з ОСОБА_4 , в травні 2024 року, точного часу органом досудового розслідування не встановлено, підшукали громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ОСОБА_5 ), якому під час дії правового режиму воєнного стану заборонено виїзд за межі України, та якому повідомили, що можуть посприяти у незаконному перетині державного кордону України, обумовивши дату та механізм незаконного переплавлення через державний кордон України, а також визначивши вартість такої незаконної послуги для ОСОБА_5 у сумі від 3 500 до 4 000 доларів США, на що останній надав згоду.

При цьому невстановлена досудовим розслідуванням особа спільно з ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою отримання незаконного прибутку, повідомили ОСОБА_5 про необхідність прибуття 18.06.2024 до смт. Ясіня Рахівського району, з метою подальшого переправлення останнього через державний кордон України поза межами пунктів пропуску.

Як вказано у клопотанні, у подальшому, 18.06.2024 року приблизно о 13 годині 25 хвилин виконуючи вказівки невстановленої досудовим розслідуванням особи та ОСОБА_4 , ОСОБА_5 прибув до залізничної станції населеного пункту Ясіня що знаходиться у Рахівському районі Закарпатської області що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де відповідно до попередніх домовленостей, ОСОБА_5 викликав таксі, на якому проїхав до автодороги, яка веде на підйом до гірськолижного курорту « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Перебуваючи на автодорозі яка веде на підйом до гірськолижного курорту « ІНФОРМАЦІЯ_3 », приблизно о 15 годині 45 хвилин до ОСОБА_5 під?їхали невстановлена досудовим розслідуванням особа під керуванням якої перебував кросовий мотоцикл «SUZUKI 450 K» жовто-чорного кольору та ОСОБА_4 під керуванням якого перебував кросовий мотоцикл «KOVI ADVANCE 250» котрі забрали ОСОБА_5 та за допомогою вищевказаних транспортних засобів поїхали в сторону с. Косівська Поляна Рахівського району Закарпатської області, при цьому здійснивши об?їзд доріг загального призначення та контрольно-пропускних пунктів Державної прикордонної служби.

Надалі невстановлена досудовим розслідуванням особа та ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою, реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України, з метою особистого протиправного збагачення, доставивши ОСОБА_5 до меж селищної громади Косівська Поляна, що знаходиться приблизно 2 000 метрів від Українсько-Румунського кордону, зробили зупинку, де надали останньому поради та вказівки щодо незаконного перетину державного кордону України, після чого висунули вимогу в передачі грошової винагороди за їх послуги, в розмірі 3 500 доларів США, після передачі яких, останні зобов?язувались переправити останнього.

Проте на ділянці місцевості що входить до меж селищної ради Косівська Поляна, що знаходиться за географічними координатами: 47.9663282 широти, 24.0838971 довготи, ОСОБА_4 затримано працівниками ДПС України, а невстановлена досудовим розслідуванням особа втікла з місця вчинення злочину.

У вчиненні даного кримінального правопорушення (злочину) підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець села Косівська Поляна, Рахівського району, Закарпатської області, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, тимчасово не працюючий.

19.06.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вручено повідомлення про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

20.06.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою фактичного місця проживання АДРЕСА_3 на строк до 18 серпня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування), без застосування електронного засобу контролю.

Прокурор зазначає, що разом з цим, у вищезазначеній ухвалі слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду зазначені обов`язки покладені на підозрюваного, а саме: цілодобово не відлучатися з фактичного місця проживання за адресою АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; не спілкуватися із заявником та свідками у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби у Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У клопотанні вказано на те, що відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 199 КК України, сторона обвинувачення вважає, що заявлені ризики передбачені ст. 177 КПК України викладені у попередньому клопотанні про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 , не зменшились та виправдовують тримання останнього під цілодобовим домашнім арештом, такі ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають можливість обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Як вказує прокурор, ОСОБА_4 , розуміючи невідворотність покарання за вчинення ним тяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Злочин, який інкримінуються ОСОБА_4 , є тяжким і передбачає можливість призначення покарання останньому у виді позбавлення волі на строк до 9 років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_4 , Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Окрім того, як вказано у клопотанні, Закарпатська область межує з Республікою Польща, Угорщиною, Словаччиною та Румунією, відтак вказаний факт, а також обізнаність ОСОБА_4 , із ділянкою кордону, враховуючи обставини вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, дають підстави вважати, що останній усвідомлюючи тяжкість злочину та невідворотність покарання за його вчинення, може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду та має реальні можливості покинути територію України з цією метою, поза пунктом пропуску.

Вказаний ризик також може мати місце, у зв`язку із тим, що в умовах прямої збройної агресії російської федерації через ведення бойових дій на певній території України, деякі правоохоронні та контролюючі органи втратили можливість здійснювати свої функції визначені Законом, що в разі обрання обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, надасть останньому змогу, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, переховуватись від суду на тимчасово непідконтрольній України території чи незаконно перетнути державний кордон України до російської федерації поза пунктом пропуску.

При цьому у клопотанні зазначено, що також, наявний та обґрунтований ризик - незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

У клопотанні вказано на те, що у сторони обвинувачення є підстави вважати, що підозрюваний буде здійснювати тиск та вплив на свідків з метою дачі ними завідомо неправдивих показів чи відмови від дачі показів, зокрема на ОСОБА_5 , чиї покази лягли в основу підозри ОСОБА_4 , чинити на нього психологічний тиск чи здійснювати фізичний вплив щоб він змінив або відмовився від своїх показів, або схилити його до дачі неправдивих показань про обставини вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень.

Окрім того, враховуючи, що досудове розслідування ще триває, а відтак ОСОБА_4 , може впливати на ще невстановлених та не допитаних про обставини кримінального правопорушення свідків, а також на понятих, експертів та спеціалістів які будуть залучені у кримінальному провадженні при проведенні слідчих дій та до проведення судових експертиз.

У клопотанні вказано на те, що ОСОБА_4 , може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто перешкодити явці свідків чи заявника до органу досудового розслідування та в суд, для проведення слідчих дій та дачі показів.

Також, прокурор вказує на те, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який він вчинив з корисливих мотивів та за попередньою змовою групою осіб.

У клопотанні зазначено, що даний злочин він разом з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами вчинив з використанням умов воєнного стану, тобто у той час коли наша держава потерпає від збройної агресії країни-терориста й потребує максимальної мобілізації не тільки матеріальних ресурсів, а й людського потенціалу. Вказаний злочин, окрім явної суспільної небезпечності, також безпосередньо впливає на обороноздатність нашої країни, можливість України дати відсіч агресії росії.

Так, прокурор зазначає, що враховуючи той факт, що ОСОБА_4 , вчинив особливо тяжкий злочин з корисливих мотивів, обрати відносно останньої запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не надається можливим, оскільки воно на думку органу досудового розслідування буде неефективним.

Разом із тим, тим у клопотанні вказано на те, що запобіжний захід у вигляді особистої поруки передбачає собою перебування підозрюваного під виховним впливом людей, близьких по роботі, місцю проживання або пов`язаних між ними родинними зв`язками. В ході проведення досудового розслідування не встановлено осіб, які б поручились за виконанням підозрюваною покладених на неї обов`язків та які викликають довіру суду, що унеможливлює обрання відносно останньої запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Окрім того, у клопотанні вказано і на, обставини які перешкоджають завершення досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 199 КК України, зокрема, те, що в рамках цього кримінального провадження для проведення повного, об`єктивного досудового розслідування та його завершення, необхідно провести ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які з обґрунтованих причин та особливої складності цього провадження, не могли бути проведенні в межах строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , спрямованих на збір доказів з метою повного, всебічного і неупередженого з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, зокрема: встановити причетність до вчинення вказаних кримінальних правопорушень інших осіб та надати їхнім діям належну правову кваліфікацію; здійснити інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, спрямовані на встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення та встановлення співучасника злочину; з урахуванням зібраних доказів визначитись з остаточною правовою кваліфікацією дій ОСОБА_4 , та у випадку наявності законних підстав вирішити питання щодо повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри; отримати розсекречені матеріали проведених НСРД; здійснити відкриття матеріалів кримінального провадження та надати стороні захисту достатній строк для ознайомлення з ними; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Так, оцінюючи в сукупності викладене, прокурор зазначає, що обрання інших менш суворих запобіжних заходів не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку ОСОБА_4 , та відповідно до ст. ст. 183, 199 КПК України, їй необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під цілодобовим домашнім арештом.

Приймаючи до уваги те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, керуючись вимогами ст. ст. 36, 40, 131, 132, 176 178, 181, 194, 195 КПК України, прокурор просить:

продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою фактичного місця проживання АДРЕСА_3 , у межах строку досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, тобто до 18.09.2024 включно.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк виконання покладених обов`язків, а саме: цілодобово не відлучатися з фактичного місця проживання за адресою АДРЕСА_3 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; не спілкуватися із заявником та свідками у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби у Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор у удове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Від прокурора надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує.

Підозрюваний та його захисник у судове засідання не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлялися належним чином.

Разом із тим, від захисника підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності. При цьому повідомляє, що ОСОБА_4 у судове засідання з`явитися не зможе, через травмування ноги. Додає при цьому довідку із Рахівської РЛ.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Слідчим суддею встановлено, що слідчими СУ ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000290 від 03.06.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

У вчиненні даного кримінального правопорушення (злочину) підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уроджинець села Косівська Поляна, Рахівського району, Закарпатської області, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, тимчасово не працюючий.

19.06.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вручено повідомлення про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

20.06.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою фактичного місця проживання АДРЕСА_3 на строк до 18 серпня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування), без застосування електронного засобу контролю.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Так, звернувшись із вказаним клопотанням прокурор зазначає, що строк дії ухвали якою до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту закінчується 18.08.2024.

Слідчим суддею, відповідно до вимог КПК України після отримання клопотання прокурора призначено судове засідання на 16 год. 00 хв. 15.08.2024, разом із тим, прокурор не з`явився на розгляд клопотання.

Відповідно до ч.1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити : 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; ) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 187 КПК України, слідчий суддя, суд після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик.

У разі неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя, суд має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, обвинуваченого, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була.

Також, слідчий суддя наголошує із посиланням на ч.2 ст.131 КПК України, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Серед них, поряд із запобіжними заходами, окремо визначені зазначеною нормою й виклик слідчим, прокурором. При цьому, загальні підстави для застосування заходів забезпечення визначені ст.132 КПК України, зокрема, таке застосування не допускається, якщо не буде доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Слідчий суддя виходить з того, що відповідно до ч.1 ст.186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний перебуває на свободі.

Судом вжиті всі можливі заходи для забезпечення явки особи та встановлення дійсної причини його відсутності, а також створено всі необхідні умови для організації своєчасного розгляду справи.

Слідчий суддя враховує, що від захисника підозрюваного надійшла заява разом із довідкою медичної установи поліклінічного відділення Рахівської РЛ від 13.08.2024 року, про те, що ОСОБА_4 , 2004 р.н., надано травматологічну допомогу з приводу закритого внутрішньосуглобовий перелом медіального вироста лів в/гомілкикової кістки. Проведено пункцію колінного суглобу, видалено 200 мл. Крові. Ортез на коліно. Вказано про необхідність огляду через 5 днів.

Вказане дає підстави для висновку про поважність причини неявки підозрюваного в судове засідання із розгляду клопотання та неможливості явки такого до 18.08.2024 року.

Відповідно до положень ч.1ст.193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного,обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

З наведеного вбачається, що обов`язковою умовою розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу передбачено присутність учасників кримінального провадження - сторони обвинувачення та сторони захисту.

Виняток становить лише частина 6 вказаної статті КПК України, згідно якої слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

В даному випадку прокурор звернувся до слідчого судді із клопотання про продовження відносно підозрюваного строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

У слідчого судді відсутні правові підстави для розгляду клопотання за відсутності підозрюваного.

Враховуючи поважність причин неприбуття підозрюваного (п.5 ч.1 ст. 138 КПК України) до суду, слідчий суддя дійшов висновку про те, що на час розгляду справи потреби досудового розслідування не виправдовують продовження розгляду клопотання за викладених обставин, й подальше невідкладне вжиття заходів забезпечення явки особи, що перебуває на лікуванні (закритий внутрішній суглобовий перелом гомілки), з відповідним діагнозом, в межах цього клопотання не є співрозмірним з завданням кримінального провадження.

Таким чином, оскільки розгляд справи відповідно до ч.1 ст.193 КПК України за відсутністю підозрюваного не допускається, слідчим суддею на виконання ст.187 КПК України, із врахуванням клопотань сторін, виконано всі необхідні дії з метою забезпечення явки особи, проте, з об`єктивних причин, розгляд клопотання не є можливим, встановлено підстави для його залишення без задоволення.

При цьому, розгляд обґрунтованості клопотання, зокрема, підозри, слідчим суддею за відсутності підозрюваного не розглядається.

Прийняття іншого процесуального рішення, враховуючи ту обставину, що слідчий та прокурор не відкликали клопотання, не передбачено нормами КПК.

Із клопотанням про привід підозрюваного, дозвіл на затримання підозрюваного на виконання ч.3 ст.187 КПК України, сторона обвинувачення до слідчого судді не зверталась, клопотань про можливість проведення в режимі відео конференції судового засідання сторони кримінального провадження до слідчого судді не звертались.

При цьому, відповідно до Рішення КСУ від 17.03.2020 № 5-р/2020, за ст.131 Кодексу з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, до яких, зокрема, належить затримання особи (частина перша, пункт 8 частини другої). Затримання особи є тимчасовим запобіжним заходом, який застосовується з підстав та в порядку, визначеному Кодексом (частина друга статті 176 Кодексу).

Отже, з дослідження наведених положень Кодексу вбачається, що слідчий суддя, суд може постановити ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу у виняткових випадках, а саме для забезпечення присутності підозрюваного, обвинуваченого в судовому засіданні під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або у разі невиконання ухвали про привід підозрюваного, обвинуваченого для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою. Зазначені випадки зумовлені протиправною поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, яка перешкоджає (може перешкодити) здійсненню кримінального провадження та негативно впливає (може вплинути) на забезпечення його ефективності. Особливістю застосування такого процесуального заходу, як затримання з метою приводу, є його короткостроковість, а також спрямованість на виконання завдань кримінального провадження, якими, зокрема, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Таким чином, з огляду на вказане, у зв`язку із відсутністю підстав для розгляду клопотання про продовження дії запобіжного заходу без участі підозрюваного, закінчення строків передбачених ст.ст. 186, 199 КПК України, за відсутності можливості підозрюваного прибути в судове засідання, слідчий суддя вважає, що клопотання слід залишити без задоволення.

Також, відповідно до ч.2 ст. 185 КПК України сторона обвинувачення у передбаченому законом порядку не позбавлена можливості звернутись із новим клопотанням, якщо стануть відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, а також за наявності достатніх підстав вважати, що об`єктивні причини, що заважають участі ОСОБА_4 під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу усунуті.

На даний час, на переконання слідчого судді, залишення клопотання без задоволення обґрунтовано досягненням легітимної мети, обумовлено необхідністю забезпечення раціональної процедури, є пропорційним.

Разом з цим, слідчий суддя вважає за необхідне наголосити підозрюваному, якому необхідно надіслати цю ухвалу до відома, що відповідно до ч.7 ст.42 КПК України він зобов`язаний прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб та підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Керуючись ст. ст.188, 189, 309, 392, 395, 492 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурор Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні відомості щодо якого внесено до ЄРДР під № 0000290 від 03.06.2024 за ч. 3 ст. 332 КК України, про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1