Дата документу 29.10.2024
Справа № 501/4487/24
У Х В А Л А
29 жовтня 2024 року слідчий суддя Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
До слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області надійшло вказане клопотання, в якому слідчий просить слідчого суддю накласти арешт на майно, а саме на транспортний засіб Volkswagen ID 4, реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 26 жовтня 2024 року, приблизно о 13.00 год., в світлий час доби, без опадів, на сухій проїзній частині транспортні засоби «Тойота Рав 4», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , «БМВ Х5», реєстраційний номер НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та «Фольцваген ID 4», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_7 здійснили зіткнення на автодорозі за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті чого водій т/з «Тойота Рав4» отримала тілесні ушкодження у вигляді перелому медіальної кісточки правої гомілки та була доставлена до МКЛ № 10 для надання їй медичної допомоги.
26 жовтня 2024 року в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди виявлений та вилучений автомобіль марки Volkswagen ID 4, реєстраційний номер НОМЕР_1 .
В ході досудового розслідування, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення додаткових оглядів, відбору зразків, проведення необхідних судових експертиз виникла необхідність накласти арешт на майно, а саме на вказаний автомобіль.
Слідчий про дату, час та місце розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку, до судового засідання не з`явився.
Власник майна відповідно до ч. 2 ст. 172 Кримінального процесуального кодексу України не викликався.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 Кримінального процесуального кодексу України, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Частиною 2 ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно зі ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
До клопотання додано: витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 1 ст. 286 Кримінального кодексу України; рапорт про прийняття виклику на «102» про ДТП; протокол огляду місця події, під час якого вилучено транспортний засіб на який слідчий просить накласти арешт; схема ДТП; постанова слідчого про визнання транспортного засобу речовим доказом.
Слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо підстав вважати, що: було вчинено кримінальне правопорушення; зазначене в клопотанні майно має значення для досудового розслідування; майно на яке необхідно накласти арешт може бути доказом під час судового розгляду та необхідне для проведення експертиз.
Дослідженими матеріалами підтверджується необхідність накладення арешту на вищезазначене майно, оскільки саме внаслідок контакту цього автомобіля з іншими автомобілями потерпіла отримала тілесні ушкодження. Для з`ясування обставин ДТП необхідно провести експертне дослідження. Перебування майна у іншої особи може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
В той же час, слідчий суддя вважає, що арешт може бути застосований до вказаного майна на період до його безпосереднього огляду (дослідження) експертом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 170, 236, 309, 372 Кримінального процесуального кодексу України,
П О С Т А Н О В И В:
Накласти арешт на майно, яке було вилучене під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 26 жовтня 2024 року, а саме на транспортний засіб - автомобіль Volkswagen ID 4, реєстраційний номер НОМЕР_1 , шляхом заборони його відчуження та користування ним на строк до безпосереднього його огляду (дослідження) експертом.
Ухвала підлягає виконанню згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя