Справа№621/2791/24
Провадження №1-кс/621/474/24
УХВАЛА

Іменем України

01 серпня 2024 року м. Зміїв

Слідчий суддя Зміївського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

31.07.2024 дізнавач СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у провадженні якого перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 28 червня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 190 Кримінального кодексу України, звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон Redmi Note 12 IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 із мобільним номером НОМЕР_3 ; мобільний телефон "ZTE" синього кольору, власником яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 27.06.2024, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у месенджері "Телеграм" отримав повідомлення від свого знайомого з проханням зайняти кошти, та будучи введений оману, добровільно, того ж дня, перерахував грошові кошти у сумі 10 000 грн. 00 к., на банківську картку № НОМЕР_4 .

28.06.2024 року відомості за даним фактом було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 з ознаками кримінального проступку за частиною 1 статті 190 Кримінального кодексу України.

В ході допиту потерпілого, ОСОБА_6 показав, що 27.06.2024 приблизно о 16:30 йому у месенджері телеграм йому написав побратим ОСОБА_7 , який попрохав його зайняти грошові кошти у сумі 17000 грн., але ОСОБА_6 погодився переказати 10 000 грн., після чого невстановлена особа надіслала йому банківську картку № НОМЕР_4 , на яку потерпілий перерахував грошові кошти у сумі 10000 грн. 00 к., приблизно через 40 хвилин йому зателефонував побратим ОСОБА_7 та повідомив, що його сторінку зламали та ніяких грошових коштів він не просив.

В ході досудового розслідування було встановлено, що до вказаного злочину може бути причетний ОСОБА_5 , який зареєстрований в АДРЕСА_1 , а фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, 31.07.2024 у період часу з 06 години 18 хвилин по 08 годину 18 хвилин на підставі ухвали слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 25 липня 2024 року було проведено обшук домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 за місцем мешкання ОСОБА_5 , в ході проведення якого було виявлено та вилучено мобільний телефон Redmi Note 12, IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 із мобільним номером НОМЕР_3 та мобільний телефон "ZTE" синього кольору.

31.07.2024 дізнавачем СД ВП №2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області було винесено постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, в клопотанні просила проводити судове засідання за його відсутності та без фіксування процесу технічними засобами, на задоволенні клопотання наполягав.

Прокурор під час судового розгляду підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином. Заяв про відкладення судового розгляду, письмових заперечень з приводу клопотання до суду не надходило.

Неявка учасників не перешкоджає проведенню розгляду клопотання.

Враховуючи незаявлення прокурором клопотання про фіксування, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, вислухавши думку прокурора, дослідивши додані до клопотання документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підтвердження клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000088 від 28 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 190 Кримінального кодексу України; копію ухвали слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 25 липня 2024 року про надання дозволу на обшук будинку, надвірних приміщень, господарських будівель, розташованих на території домоволодіння за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 ; копію протоколу обшуку від 31.07.2024; копію письмових пояснень ОСОБА_5 від 31.07.2024; копію постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 31.07.2024.

Частиною першою, пунктом 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 7) арешт майна.

Відповідно до положень статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 7 статті 236 Кримінального процесуального кодексу України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, відчуження.

Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Наданими до клопотання доказами підтверджується наявність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених статтею 132 Кримінального процесуального кодексу України.

Відсутні підстави вважати, що речі щодо яких вимагається арешт, вилучено з порушенням процесуальних норм.

Клопотання слідчого про накладення арешту на тимчасово вилучене майно відповідає вимогам частини 2 статті 171 Кримінального процесуального кодексу України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись статтями 107, 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання клопотання дізнавача СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Зміївського відділу Чугуївської окружної прокуратури Харківської ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Накласти арешт, який полягає у забороні відчуження, користування та розпорядження на вилучені у ОСОБА_5 під час обшуку 31.07.2024 домоволодіння АДРЕСА_2 :

- мобільний телефон Redmi Note 12 IMEI1: НОМЕР_1 ; IMEI2: НОМЕР_2 із мобільним номером НОМЕР_3 ;

- мобільний телефон "ZTE" синього кольору,

власником яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт тимчасово вилученого майна підлягає виконанню негайно дізнавачем СД відділу поліції № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 на якого покладено обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна, щодо якого застосовано арешт.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів зі дня її оголошення.

Слідчий суддя: