Справа № 703/5804/24

УХВАЛА

31 жовтня 2024 року м. Сміла
встановила:
Клопотання обґрунтовує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 27.10.2024 близько 11 год. 30 хв. невідома особа, перебуваючи біля магазину "Центральний" що розташований по АДРЕСА_1 , умисно наніс тілесне ушкодження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді проникаючого поранення черевної порожнини.
В ході досудового розслідування встановлено, що до даного злочину причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що предмет, яким наносив тілесні ушкодження ОСОБА_6 , знаходиться у його автомобілі марки К.ЕХАІЛТ д.н.з. НОМЕР_1 , що знаходиться по АДРЕСА_2 .
На підставі отриманої інформації 29.10.2024 у період часу з 18 год. 48 хв. по 19 год. 29 хв проведено обшук у автомобілі марки RENAULT д.н.з. НОМЕР_1 , що знаходиться по АДРЕСА_2 , під час якого виявлено і вилучено: викрутку із рукояткою чорно-зеленого кольору, викрутку із рукояткою чорно-жовтого кольору, розкладний ніж марки BROWNING.
Вище вказані вилучені предмети відповідають критерію, зазначеному у статті 98 КПК, а тому їх було вилучено.
Вказує, що тимчасово вилучена викрутка із рукояткою чорно-зеленого кольору, викрутка із рукояткою чорно-жовтого кольору, розкладний ніж марки BROWNING, являється речовими доказами у кримінальному провадженні а тому необхідно забезпечити його збереження шляхом накладення арешту на вказане майно.
Слідчий в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просить клопотання розглянути без йогоучасті, на задоволенні наполягає.
Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги строки розгляду даного клопотання, передбачені ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе судовий розгляд клопотання провести без участі слідчого.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до абз.2 ч.7 ст.223 КПК України, обшук або огляд житла чи іншого володіння особи, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії.
29.10.2024 у період часу з 18 год. 48 хв. по 19 год. 29 хв проведено обшук у автомобілі марки RENAULT д.н.з. НОМЕР_1 , що знаходиться по АДРЕСА_2 , під час якого виявлено і вилучено: викрутку із рукояткою чорно-зеленого кольору, викрутку із рукояткою чорно-жовтого кольору, розкладний ніж марки BROWNING.
Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або про його повернення.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Під час судового розгляду слідчим суддею, шляхом дослідження доказів, доданих до клопотання, встановлена сукупність підстав вважати, що вилучені в ході огляду місця подіїречі могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України, оскільки можуть містити відомості, які можуть бути використанні як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено необхідність застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді накладення арешту на майно вилучене в ходіогляду місця події.
При цьому, матеріали клопотання не містять доказів, що арешт вказаного майна призведе до негативних наслідків.
Керуючись ст.98, 113, 116, 117, 170-173, 236, 370, 372, 376 КПК України, -
постановила:
Клопотання слідчого задовольнити.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення, однак, може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів шляхом подачі апеляційної скарги.

Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1