УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 274/6189/24

провадження № 51-4269впс24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Житомирського апеляційного суду про направлення кримінального провадження (справа № 274/6189/24) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 407 Кримінального кодексу України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Верховного Суду в порядку, передбаченому ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), надійшло вищевказане подання апеляційного суду, яке обґрунтовано тим, що на територію за місцем вчинення інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення поширюється юрисдикція Артемівського міськрайонного суду Донецької області, територіальну підсудність якого розпорядженням Голови Верховного Суду від 21 жовтня 2022 року № 61 змінено на Дружківський міський суд Донецької області, який, на переконання суду апеляційної інстанції, і має здійснювати провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 .

Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання. Заперечень і заяв стосовно відкладення розгляду подання не надійшло.

Перевіривши наведені обґрунтування, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що зазначене подання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до абзацу першого ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Частиною 1 ст. 34 КПК, передбачено, зокрема, що кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», було введено воєнний стан, який на даний час продовжено.

Особливий режим судового розгляду в умовах воєнного стану врегульовано ст. 615 КПК, за змістом ч. 9 якої (в редакції Закону України № 2462-IX від 27 липня 2022 року, який набрав чинності 25 серпня 2022 року) під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до наявних у Суду матеріалів кримінального провадження обвинувальний акт у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_4 30 липня 2024 року надійшов до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області.

Зі змісту формулювання обвинувачення, викладеного в обвинувальному акті, вбачається, що місце вчинення інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення належить до територіальної юрисдикції Артемівського міськрайонного суду Донецької області, який з об`єктивних причин не може здійснювати правосуддя.

Разом з тим колегія суддів зауважує, що положеннями ч. 9 ст. 615 КПК (у редакції Закону України від 27 липня 2022 року № 2462-IX, який набув чинності 25 серпня 2022 року) у разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддявстановлено альтернативну підсудність, яка передбачає розгляд кримінальних проваджень судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 надійшло до суду у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (Бердичівський районний відділ поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області), що закінчив досудове розслідування, а саме до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, тобто з дотриманням правил територіальної підсудності, приписи ч. 9 ст. 615 КПК не порушено.

Таким чином, колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду не вбачає підстав для задоволення подання Житомирського апеляційного суду та направлення зазначеного вище кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Керуючись ст. 34, ч. 9 ст. 615 КПК, Верховний Суд

постановив:

Подання Житомирського апеляційного суду про направлення кримінального провадження (справа № 274/6189/24) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 407 Кримінального кодексу України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3