Провадження № 1-кс/161/4637/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 18 вересня 2024 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Луцьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у порядку ч.6 ст.193 КПК України щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у с. Дольськ, Камін-Каширського району, Волинської області, зареєстрованої та проживаючої у АДРЕСА_1 , громадянки України, -

- в рамках кримінального провадження №0000081 від 04.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Луцьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000081 від 04.08.2023. В межах даного кримінального провадження громадянку України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України.

Старший слідчий Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Луцьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Волинської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , покликаючись на те, що у вказаному кримінальному провадженні остання обґрунтовано підозрюється у добровільному зайнятті громадянином України посади в незаконному судовому органі, створеному на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України.

26.08.2024 старшим слідчим Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Луцьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 за погодженням із прокурором відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_7 складено та 28.08.2024 повідомлено ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст. 111-1 КК України, а 03.09.2024 оголошено її у розшук.

Підозрювана ОСОБА_6 неодноразово викликалася органом досудового розслідування повістками, надісланими засобами поштового, телефонного та електронного зв`язку (у т.ч. шляхом публікації повісток на офіційному Веб-Сайті ОГП, однак жодного разу не з`явилась.

Враховуючи викладене, у сторони обвинувачення є обґрунтовані підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування з метою уникнення від притягнення до кримінальної відповідальності та засудження.

Таким чином ОСОБА_6 грубо порушуючи свої обов`язки підозрюваної переховуючись від органів досудового слідства перешкоджає подальшому здійсненню досудового розслідування кримінального провадження.

У ході досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги особливу суспільну небезпеку протиправних діянь ОСОБА_6 обґрунтованість повідомленої їй підозри, наявність указаних ризиків, слід прийти до висновку, що інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти спробам підозрюваної вчинити дії, спрямовані на перешкоджання кримінальному провадженню.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні, кожен зокрема, клопотання підтримали, з мотивів наведених у ньому.

Захисник в ході судового розгляду клопотання заперечив.

Дослідивши клопотання, долучені до нього матеріали та заслухавши доводи слідчого, прокурора і захисника, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Зі змісту клопотання вбачається, що на даний час підозрювана ОСОБА_6 знаходиться на тимчасово окупованій території України у АР Крим м. Ялта.

Відповідно до низки нормативних актів, зокрема Постанов Верховної Ради України від 27 січня 2015 року № 129-VIII та від 21 квітня 2015 року № 337-VIII, Російську Федерацію визнано державою-агресором.

Також, слідчим суддею встановлено, що подане клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Виходячи з наведеного, вважаю за можливе провести розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу у відсутності підозрюваної.

При цьому, враховую те, що в межах даного кримінального провадження, виходячи з категорії злочину (ступеня його тяжкості), органом досудового розслідування до участі у провадженні залучено захисника, який приймає участь у розгляді клопотання. Наведене вказує на дотримання у межах даного кримінального провадження необхідних гарантій забезпечення права на захист.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).

Органом досудового розслідування, за викладених у повідомленні про підозру обставин, дії підозрюваної кваліфікуються за ч.7 ст.111-1 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри доводиться дослідженими слідчим суддею клопотанням та долученими до нього матеріалами (доказами)

Слідчим суддею встановлено, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 вручене у відповідності до вимог КПК України, що підтверджується повістками про виклик та газети «Урядовий кур`єр».

При цьому, оцінюючи зміст наведеного повідомлення та дотримання процедури його складення, скерування та вручення, враховую обставини наведені вище, а саме перебування особи на тимчасово окупованій території України, наявність об`єктивних даних які вказують на переховування від органів досудового розслідування та суду, а також необхідність максимально швидкого виконання наведених процесуальних дій.

Таким чином, приходжу до висновку, що у даному кримінальному провадженні дотримано відповідні стандарти встановлені процесуальними положеннями.

Окрім того, встановлені у ході розгляду клопотання обставини свідчать про те, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, тобто підозра у даному кримінальному провадженні є обґрунтованою.

Таким чином, встановлені в ході розгляду справи (клопотання) обставини свідчать про необхідність та наявність законних підстав для обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, обставини наведені вище вказують на те, що обрання підозрюваній більш м`якого запобіжного заходу може перешкодити об`єктивному проведенню досудового розслідування кримінального провадження, в тому числі і перешкоджатиме проведенню з підозрюваною відповідних процесуальних дій, а також не забезпечить уникнення ризиків в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті - тримання під вартою.

В ході розгляду клопотання встановлено, що на даний час підозрювана знаходиться на тимчасово окупованій території України і переховується від органів досудового розслідування та суду, у неї можуть зберігатися об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, підозрювана, перебуваючи на волі, має можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Також, встановлені під час розгляду клопотання обставини свідчать про те, що має місце дуже висока вірогідність того, що підозрювана, перебуваючи на волі, може вчинити інші або продовжити вчинення аналогічних кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Згідно ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Беручи до уваги вагомість наявних доказів, того, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, зважаючи на особу підозрюваної, яка з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування, може незаконними засобами впливати на свідків у кримінальному провадженні, які володіють інформацією щодо обставин вчинення нею зазначеного злочину, а також знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а також враховуючи відсутність можливості запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, приходжу до висновку, що обставини визначені ст. 177 КПК України, у світлі наявних даних про особу підозрюваної та характеру вчинення інкримінованого злочину, є обґрунтованими, оскільки підтверджуються наявними матеріалами, як і доведено інші обставини визначені ч. 1 ст. 194 КПК України.

З урахуванням наведеного, оцінивши наявні у клопотанні докази приходжу до висновку про необхідність обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним встановленим у справі ризикам, а тому клопотання підлягає до задоволення.

Визначення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, тобто визначення, таким чином строку тримання особи під вартою, здійснюється лише під час застосування щодо особи запобіжного заходу, що відповідно до ч.6 ст.193 КПК України можливе після затримання особи, а слідчий суддя, суд не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки такої особи до органу досудового розслідування, зобов`язаний розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід за обов`язкової присутності такого підозрюваного, обвинуваченого.

Керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Луцьку) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у порядку ч.6 ст. 193 КПК України щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у с. Дольськ, Камін-Каширського району, Волинської області, зареєстрованої та проживаючої у АДРЕСА_1 , громадянки України в рамках кримінального провадження №0000081 від 04.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України - задовольнити.

В порядку ч.6 ст.193 КПК України обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч.6 ст.193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановлює ухвалу.

Відповідно до ч.4 ст.197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити прокурору у кримінальному провадженні - прокурору Волинської обласної прокуратури ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1