Ленінський районний суд м. Полтави
Справа № 641/598/22
Провадження № 1-кп/553/394/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції кримінальне провадження №0001505 від 03.12.2021 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, неодруженого, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.185, ч.2 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

01.02.2022 Слобідською окружною прокуратурою м. Харкова на розгляд Комінтернівського районного суду м. Харкова скеровано обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001505 від 03.12.2021.

Згідно із обвинувальним актом, ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.185, ч.ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України, за наступних обставин.

13.11.2021 близько 11 год. 00 хв. ОСОБА_4 перебуваючи в під`їзді будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , на дев`ятому поверсі, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, з під`їзду викрав належні ОСОБА_5 металеві двері, вартістю 2101,00 грн.

Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник та розпорядився викраденим на власний розсуд, заподіявши ОСОБА_5 матеріального збитку на суму 2101,00 грн.

08.12.2021 близько 15 год. 00 хв. ОСОБА_4 перебуваючи в під`їзді будинку АДРЕСА_3 , на другому поверсі, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, викрав належну ОСОБА_6 чавунну ванну білого кольору вартістю 787,58 грн.

Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, чим заподіяв ОСОБА_6 матеріального збитку на суму 787,58 грн.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан, який в подальшому продовжено.

Розпорядженням Голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова, Комінтернівського районного суду м. Харкова та визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави.

На підставі вказаного розпорядження кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 було передано з Комінтернівського районного суду м. Харкова 02.09.2022 та за ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 16.09.2022 прийнято до розгляду з призначенням підготовчого судового засідання.

За ухвалою суду від 17.01.2024 на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0001505 щодо ОСОБА_4 призначено судовий розгляд.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про закриття кримінального провадження у відношенні ОСОБА_4 на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, оскільки із набранням чинності 09.08.2024 Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 № 3886-ІХ, збільшилася сума викраденого, з якої настає кримінальна відповідальність за злочини щодо власності.

Обвинувачений після роз`яснення йому підстав та наслідків закриття провадження клопотання прокурора підтримав та погодився на закриття провадження.

Будучи належно повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, потерпілі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 до суду не прибули.

Заслухавши думку учасників судового провадження, перевіривши обвинувальний акт та додані до нього матеріали, в межах заявленого клопотання, суд зазначає про наступне.

У кримінальному провадженні № 0001505 від 03.12.2021, що розглядається судом, дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.1 ст.185 КК України, таємне викрадення чужого майна (крадіжка) та ч.2 ст.185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно.

Частина 1 ст.2 КК України передбачає, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст. 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК України раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Поряд із цим, відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що частково пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, а частково посилює кримінальну відповідальність або іншим чином погіршує становище особи, має зворотну дію у часі лише в тій частині, що пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи.

Європейський суд з прав людини вважає, що ст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «Ніякого покарання без закону» є важливою складовою принципу верховенства права. Він також підтвердив, що зазначена стаття Конвенції допускає принцип ретроспективності більш м`якого кримінального закону. На цьому принципі ґрунтується правило, згідно з яким за наявності відмінностей між чинним на час вчинення злочину кримінальним законом та законом, який набрав чинності перед винесенням остаточного судового рішення, суди мають застосовувати той із них, положення якого є більш сприятливими для обвинуваченого (рішення у справі Скоппола проти Італії).

09.08.2024 набув чинності Закон України 18.07.2024 № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від (далі - Закон № 3886-IX), яким було внесено зміни до статті 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями частини 1 статті 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 статті 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених частиною 1 статті 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на зазначене аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений статті 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з частиною 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пунктом 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Статтею 7 Закону України від 09.11.2023 № 3460-IX «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи з 01.01.2024 на рівні 3028 грн. Отже, розмір соціальної пільги, встановленої законом на 01.01.2024, становить 1514,00 грн (3028,00 х 50%).

Так, з 09 серпня 2024 року сума викраденого майна, яка не перевищує двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, є дрібною крадіжкою, та особа повинна нести відповідальність за відповідною частиною ст. 51 КУпАП.

Положеннями частиною 1 статті 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (частина 6 статті 3 КК України).

Таким чином, внесені законодавцем зміни призвели до часткової декриміналізації діяння і дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Згідно з Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи з 01.01.2021 на рівні 2270 грн.

Як вбачається з обвинувального акту, ОСОБА_4 інкримінується вчинення крадіжок 13.11.2021 та 08.12.2021, розмір викраденого майна відповідно складає 2101,00 грн та 787,58 грн, що станом на день розгляду провадження судом не може бути підставою кримінальної відповідальності.

З огляду на передбачений статтею 58 Конституції України і статтею 5 КК України принцип зворотної дії закону в часі та з урахуванням вищенаведеного, інкриміновані ОСОБА_4 кримінальні правопорушення не підпадають під кримінально карані діяння, передбачені Особливою частиною КК України,

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 479-2 КПК України суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Таким чином, враховуючи положення статті 58 Конституції України та статті 5 КК України, суд приймає рішення про закриття кримінального провадження з підстав, встановлених п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України, оскільки у зв`язку із набранням чинності 09.08.2024 Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 № 3886-ІХ, дії обвинуваченого ОСОБА_4 не підпадають під ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.185, ч.2 ст. 185 КК України.

Цивільні позови у кримінальному провадженні не заявлені, заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувались, відомостей про наявність процесуальних витрат суду не надано.

Питання про речові докази вирішено судом у відповідності до вимог ст.100 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись 284, 350, 369-372, 376, 395, 479-2 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001505 від 03.12.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.185, ч.2 ст.185 КК України закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Речові докази: DVD-R диск з відеозаписом з камер відеоспостереження залишити у матеріалах кримінального провадження; чавунну ванну передати потерпілому ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя

Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_1