н/п 1-кс/490/4450/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

15 листопада 2024 року слідчий суддя Центральногорайонного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого СВ ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_4 ,погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Підгородна, Первомайського району, Миколаївської області, громадянина України, маючого середню освіту, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє:

-05.10.2023 Заводським районним судом м. Миколаєва за ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 4 ст. 185, із застосуванням ч.1, 4 ст. 70 КК України до 5 років 10 місяців позбавлення волі,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному проваджені внесеного до №0001472 від 12.11.2024, з визначенням застави в розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану. Так, 12.11.2024, у ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , виник злочинний корисливий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, належного ТОВ «Миколаївське кабельне телебачення», а саме кабелю ОКТ-Д/1,0/П-4Е1-0,36Ф3,5/0,22Н18-4, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 . Встановлено, що 12.11.2024 в період часу з 15 год. 00 хв. по 16 год 40 хв., реалізовуючи свій злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 перебували у дворі будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де діючи умисно, таємно, за попередньою змовою, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи що їх дії є непомітними для оточуючих, викрали належні ТОВ «Миколаївське кабельне телебачення» товарно-матеріальні цінності, а саме - кабель «ОКТ-Д/1,0/П-4Е1-0,36Ф3,5/0,22Н18-4», загальною довжиною 999 метрів, який знаходився у дворі будинку.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України для обрання вказаного виду запобіжного заходу, так як підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляд позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі та може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, не працює, раніше судимий.

На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши та перевіривши надані матеріали клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0001472 від 12.11.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України.

12.11.2024 року підозрюваного ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

13.11.2024 року підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення.

Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 12.11.2024; протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідкам ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; заявою та протоколом допиту представника потерпілого ТОВ «Миколаївське кабельне телебачення» ОСОБА_11 ; протоколом огляду місця події від 12.11.2024 в якому зафіксовано факт викрадення кабелю «ОКТ-Д/1,0/П-4Е1-0,36Ф3,5/0,22Н18-4», загальною довжиною 999, метрів належного ТОВ «Миколаївське кабельне телебачення»; допитом підозрюваного ОСОБА_5 ; допитом підозрюваного ОСОБА_7 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі. Крім того, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, не працює, раніше судимий за аналогічні злочини.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді від 5 до 8 років позбавлення волі. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого він підозрюється вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу, а також яке за своєю правовою природою та об`єктом спрямування спрямоване проти власності.

Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, він є працездатною особою, раніше судимий, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обґрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та час його вчинення (в умовах воєнного стану), а також його спрямування (проти власності), суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 (вчинення кримінального правопорушення направлене проти власності), раніше судимий, інші дані про його особу та ризики зазначені судом, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121120, 00 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та на думку суду, здатне забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та зможе запобігти ризикам.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить 60 днів, а саме: з моменту затримання підозрюваного з 12 листопада 2024 року до 10 січня 2025 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121120(сто двадцять одна тисяча сто двадцять ) гривень00 копійок.

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок підозрюваний звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_5 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до суду, прокурора або слідчого, в провадженні якого перебуватиме вказане кримінальне провадження, за викликом;

- не відлучатись з міста Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками, підозрюваними, експертами в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1