єдиний унікальний номер справи 546/613/24
номер провадження 1-кс/546/12/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м. Решетилівка

Слідчий суддя Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , його представника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м. Решетилівка у залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за його заявою від 31.05.2024,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернувся до Решетилівського районного суду Полтавської області із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області,яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР). У поданій скарзі ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважену особу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області внести відомості його заяви про вчинення кримінального правопорушення від 31.05.2024.

Скарга мотивована тим, що 31.05.2024 він на підставі ст. 214 КПК України звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області. Однак, відомості до ЄРДР за його заявою не внесені, що свідчить про бездіяльність уповноваженої особи.

Ухвалою слідчого судді Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 від 05.07.2024 відкрито провадження за вищевказаною скаргою, задоволено клопотання про проведення судового розгляду в режимі відеоконференції, залучено адвоката за призначенням, витребувано від Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області матеріали за заявою ОСОБА_3 від 31.05.2024.

05.08.2024 від Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області на електронну пошту надійшли витребувані матеріали.

Прокурор Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином. Направив до суду заяву, у якій просить її розгляд проводити у його відсутність та, посилаючись на правові позиції ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18, від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, від 20.04.2023 у справі № 373/18/23, просить відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 . Вказує, що наведені у заяві ОСОБА_3 від 31.05.2024 відомості не є достатніми для встановлення ознак, які могли б свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому відсутні підстави для прийняття рішення про внесення відомостей в ЄРДР. Також зазначає, що вивченням матеріалів скарги встановлено, що підстави для її задоволення відсутні. Обставини, які викладені ОСОБА_3 у заяві про вчинення злочину від 31.05.2024 вже були предметом оцінки під час судового розгляду кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_3 та враховувалися судом при ухваленні обвинувального вироку.

Згідно з частиною третьою статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У судовому засіданні особа, яка подала скаргу ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 , підтримали скаргу, просили її задовольнити, надавши суду пояснення, аналогічні тим, що викладені у скарзі, підтвердили бездіяльність уповноважених осіб Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою. Також пояснили, що перенаправлення заяви про вчинення злочину до іншого органу не передбачено нормами КПК України, прокурор повинен спочатку внести відомості до ЄРДР, а вже потім визначати орган досудового розслідування. Таким чином прокурор не дотримав вимоги ст. 214 КПК України.

Заявник також зауважив, що доводи прокурора про те, що обставини вже були предметом оцінки під час розгляду кримінальної справи, не можуть братися до уваги, оскільки прокурор не брав участі у розгляді кримінальної справи, тому такі обставини йому не можуть бути відомі. Про такі обставини прокурор міг довідатися лише шляхом здійснення певних дій в рамках проведення досудового розслідування та в процесуальний спосіб надавати їм оцінку. Отримання будь-яких документів не в рамках проведення досудового розслідування є порушенням вимог закону.

Окрім того, заявник пояснив, що дійсно заява від 31.05.2024 містить наклеювання, однак насправді він цією заявою намагався довести до відома прокурору на ряд доказів, неврахування яких призвело до фальсифікації матеріалів кримінальної справи, та саме ці обставини слід встановити у рамках досудового розслідування, що в подальшому надасть заявнику можливість перегляду вироку за нововиявленими обставинами.

Заслухавши пояснення особи, яка подала скаргу, його представника, дослідивши матеріали скарги та надавши їм належну оцінку, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Положеннями частини першої статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Виходячи з пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 31.05.2024 ОСОБА_3 через Закарпатську установу виконання покарань (№9), у якій відбуває покарання, звернувся до Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області із заявою про вчинення злочину, яка отримана Решетилівською окружною прокуратурою 10.06.2024 вх № 5324-24 (а.с. 3-6, 45-48, 44 зворотній бік).

12.06.2024 першим заступником керівника Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_6 за вих № 56/2-3582 ВИХ-24 супровідним листом заяву ОСОБА_3 від 31.05.2024 направлено до ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, для розгляду та вирішення питання щодо внесення відомостей до ЄРДР відповідно до ст. 214 КПК України, роз`яснено право на оскарження. Цей же лист у копії направлено заявнику ОСОБА_7 (а.с.48 зворотній бік).

В судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що до даного часу відомості про злочин за заявою ОСОБА_3 від 31.05.2024 до ЄРДР не внесені. Дані обставини не заперечуються учасниками справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно пункту 1 підрозділу 2 розділу ІІ «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298 (зі змінами і доповненнями) (далі Положення про ЄРДР), унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною першою статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до пункту 2 підрозділу 3 розділу ІІ Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 36, ч. 5 ст. 40, ч. 4 ст. 40-1 КПК України прокурор, слідчий та дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

При цьому, нормами кримінального процесуального законодавства передбачено, які саме діяння є правопорушеннями (злочинами), в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше.

Разом з цим, передбачено необхідність попередньої оцінки слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в них інформації саме про кримінальне правопорушення.

У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що можуть свідчити про ознаки певного кримінального правопорушення, то є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про кримінальне правопорушення, і тільки такі заяви і повідомлення повинні вноситись до ЄРДР за відповідною правовою кваліфікацією. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд висловлює правові висновки у справах з огляду на встановлення судами певних фактичних обставин справи, і такі висновки не є універсальними та типовими до всіх справ і фактичних обставин, які можуть бути встановлені судом під час розгляду конкретної справи.

Так, правова позиція ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, на яку прокурор посилається у своїй заяві, не підлягає застосуванню, оскільки не є релевантною для застосування до обставин у цій справі, так як обставини, які були предметом оцінки Верховним Судом у справі № 556/450/18 є відмінними та стосувалися того, що дії, передбачені ч. 1 ст. 214 КПК України, були реалізовані на підставі анонімного звернення на адресу керівника місцевої прокуратури, у якому не було зазначено конкретних обставин, які б свідчили про наявність ознак злочину, а лише загальне повідомлення від імені жителів селища міського типу про незаконний збут наркотичних засобів обвинуваченим та іншими особами. Тому таке звернення, зміст якого не відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, не могло бути безальтернативною підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення щодо особи до ЄРДР та, відповідно, початку досудового розслідування.

Так само, не можуть бути застосовані висновки ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 та від 20.04.2023 у справі № 373/18/23, оскільки ВС у цих справах надавалася оцінка можливості апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, постановленої в рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, яке в подальшому було закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення (справа № 761/20985/18), а також постановленої за результатами розгляду скарги щодо невнесення відомостей до ЄРДР (справа № 373/18/23).

Посилання на вищезазначені правові позиції Верховного Суду прокурором здійснено без урахування їх релевантності, тотожності та співставності до обставин у цій справі, оскільки правові позиції ВС, на які посилається прокурор, не містить висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах та ці постанови ухвалені за інших обставин, ніж ті, що наявні у цьому провадженні, що робить неможливим їх застосування слідчим суддею.

Доводи прокурора про те, що вивченням матеріалів скарги встановлено, що підстави для її задоволення відсутні та обставини, які викладені ОСОБА_3 у заяві про вчинення злочину від 31.05.2024 вже були предметом оцінки під час судового розгляду кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_3 та враховувалися судом при ухваленні обвинувального вироку, слідчим суддею не беруться до уваги, оскільки стосуються оцінки перевірених обставин, викладених у заяві ОСОБА_3 , перевірка яких повинна проводитися в рамках досудового розслідування по кримінальному провадженню, відомості про яке внесені до ЄРДР. Тому, оцінка зазначеним доводам прокурора не може здійснюватися слідчим суддею в рамках з`ясування обставин щодо невнесення відомостей до ЄРДР, аналізу змісту заяви про кримінальне правопорушення та наявності або відсутності правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий суддя повторно акцентує увагу на тому, що на стадії вирішення питання щодо внесення відомостей за заявою до ЄРДР здійснюється попередня оцінка слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) саме змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення. При цьому, висновки про те, чи доводяться обставини, викладені у заяві, повинні прийматися внаслідок проведених дій в рамках досудового розслідування у певному кримінальному провадженні, яке розпочинається з моменту внесення відомостей в ЄРДР.

Надавши оцінку змісту заяви ОСОБА_3 від 31.05.2024 на предмет викладення в ній інформації саме про кримінальне правопорушення, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Дослідивши заяву ОСОБА_3 від 31.05.2024 про вчинення злочину, слідчий суддя приходить до висновку, що викладені в даній заяві факти, за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містить об`єктивних даних, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення, посилання на те, хто саме на думку скаржника вчинив дії, спрямовані на фальсифікацію матеріалів кримінальної справи № 04580007).

Окрім того, зі змісту заяви про вчинення злочину від 31.05.2024, чітко вбачається, що ОСОБА_3 висловлює свою незгоду з вироком Апеляційного суду Полтавської області від 09.06.2005, яким заявнику призначено покарання у виді довічного позбавлення волі, а також вважає, із посиланням на ст. 459 КПК України щодо наявності підстав для перегляду вироку за нововиявленими обставинами, зазначає ряд доказів, які доводять неправильність, незаконність та несправедливість вироку суду.

Окрім того, з дослідженої в ході судового розгляду заяви ОСОБА_3 про вчинення злочину від 31.05.2024, вбачається, що дана заява є надрукованою. Однак, верхня частина заяви заклеєна аркушем паперу, на якому рукописно зазначено назву та адресу установи, якій вона адресована, анкетні дані і місце перебування заявника та назву самої заяви. Прохальна частина заяви також заклеєна аркушем паперу, на якому рукописно викладено вимоги ОСОБА_3 .

Отже, слідчий суддя, оцінивши зміст заяви ОСОБА_3 від 31.05.2024 та викладеного у ній нормативного обґрунтування (норми ст. 459 КПК України, які регулюються порядок та підстави перегляду вироку за нововиявленими обставинами) приходить до висновку, що дана заява не є заявою про вчинення злочину, а за своєю суттю є заявою про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Апеляційного суду Полтавської області від 09.06.2005 та у заклеєних частинах заява містила зовсім іншу інформацію, ніж викладено ОСОБА_3 .

Доводи ОСОБА_3 , висловлені під час судового розгляду про те, що цією заявою він намагався довести до відома прокурору на ряд доказів, неврахування яких призвело до фальсифікації матеріалів кримінальної справи, та саме ці обставини слід встановити у рамках досудового розслідування, що в подальшому надасть заявнику можливість перегляду вироку за нововиявленими обставинами, не беруться до уваги, оскільки не спростовують буквального тлумачення змісту заяви та викладених у ній обставин, оцінка яким не може надаватися в рамках нового досудового розслідування, оскільки порядок оцінки таким обставинам врегульований главою 34 КПК України.

Доводи прокурора про те, що наведені у заяві ОСОБА_3 від 31.05.2024 відомості не є достатніми для встановлення ознак, які могли б свідчити про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає обґрунтованими.

З огляду на зазначене, з матеріалів скарги слідчим суддею встановлено, що заява ОСОБА_3 від 31.05.2024 не містить об`єктивних даних про вчинення невизначеними заявником особами кримінальних правопорушень, оскільки за своїм змістом і суттю внаслідок буквального її тлумачення ця заява є заявою про перегляд вироку апеляційного суду за нововиявленими обставинами, отже не є повідомленням про кримінальні правопорушення, що в свою чергу, на переконання слідчого судді, дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо внесення відомостей до ЄРДР відповідно до положень статті 214 КПК України.

Таким чином, проаналізувавши наведені у скарзі доводи, повно і всебічно оцінивши обставини справи, наявні у ній матеріали та докази з точки зору їх достатності і взаємного зв`язку, слідчий суддя дійшов до висновку про безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог, а тому в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою про вчинення злочину від 31.05.2024, слід відмовити.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 2, 8, 9, 22, 24, 214, 303-307, 309, 369-372, 376, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою про вчинення злочину від 31.05.2024 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та проголошено 08 серпня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1