пр. № 1-кс/759/8287/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000382 від 12.11.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Купчінь Єдинецького р-ну Республіки Молдова, громадянина Республіки Молдова, не працюючого, не одруженого, з професіно-технічною освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , без місця реєстрації в Україні, раніше судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України

В С Т А Н О В И В:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 діб.

Клопотання обгрунтовується тим, що органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, достовірно знаючи, що указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні продовжувався указами Президента України неодноразово і діє на теперішній час.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше 08.11.2024, ОСОБА_7 через спільних знайомих познайомився з ОСОБА_4 . Під час особистого спілкування ОСОБА_4 з ОСОБА_7 , яке відбулось 08.11.2024, з метою справити враження на останнього, ОСОБА_4 повідомив йому завідомо неправдиву інформацію про те, що він є підполковником Головного управління розвідки Міністерства оборони України ОСОБА_8 та може сприяти останньому у вирішення будь-яких питань.

У подальшому, ОСОБА_7 , будучи переконаним в добропорядності ОСОБА_4 та не здогадуючись про дійсні наміри, розповів інформацію про те, що є директором ТОВ «СП БК «Архімед». В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на умисне заволодіння грошовими коштами ОСОБА_7 шляхом обману.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_7 , що у нього є впливові зв`язки в Офісі Президента України, які за грошову винагороду можуть вплинути в наданні підприємству статусу критичної інфраструктури, а також ОСОБА_4 запропонував виготовити працівникам підприємства довідки про визнання осіб інвалідами за грошову винагороду в розмірі 3 000 доларів США за одну довідку.

У подальшому, 15.11.2024 близько 14:30 год, перебуваючи у ресторані « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою: Київська область, Фастівський район, смт. Глеваха, вул. Київська, 198, ОСОБА_4 зустрівся з ОСОБА_7 та, не маючи наміру виконувати взяті на себе зобов`язання, попросив останнього надати

16 000 тисяч доларів США як частину вартості за виготовлення десяти співробітникам ТОВ «СП БК «Архімед» довідок про визнання їх інвалідами.

Так, 18.11.2024 близько 19:10 год, у ресторані « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 зустрівся ОСОБА_7 , що діяв під контролем правоохоронних органів, який передав ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 16 000 тисяч доларів США в якості половини вартості оплати за 10 довідок на осіб зі статусом інвалідів, що станом на 18.11.2024 відповідно до офіційного курсу НБУ щодо іноземних валют еквівалентно 660 473 гривням.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 шляхом обману, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, з метою власного протиправного збагачення заволодів грошовими коштами у сумі 660 473 гривень, що перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян у двісті п`ятдесят і більше разів.

19.11.2024 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України

Таким чином, ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

Прокурор клопотання підтримала та просила задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні слідчого.

Захисник в судовому засіданні заперечувала проти застосування до її підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Зокрема, захисник вказала на необгрунтованість підозри.

Крім того, захисник заявила клопотання про поміщення її підзахисного не в Державну установу «Київський слідчий ізолятор», у разі задоволення клопотання слідчого. Вказане клопотання обгрунтувується тим, що її підзахисний у минулому співпрацював з органами досудового розслідування, що викривали злочини, вчинені працівниками вказаної установи. Однак доказів на підтвердження цього в даний момент вона надати не може.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Крім цього, відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, що є тяжким злочином.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в сукупності:

-заява про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_7 від 11.11.2024;

-показаннями допитаного в якості потерпілого ОСОБА_7 від 13.11.2024;

-показаннями додатково допитаного в якості потерпілого ОСОБА_7 від 18.11.2024;

-показаннями допитаної в якості свідка ОСОБА_10 від 14.11.2024;

-показаннями допитаної в якості ОСОБА_10 від 18.11.2024;

-протоколом обшуку автомобіля від 18.11.2024;

-протоколом обшуку житла від 18.11.2024;

-протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 18.11.2024;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Що стосується наявності ризиків, то ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку органу досудового розслідування, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може ухилятися від органу досудового розслідування та суду, оскільки злочин який останньому інкримінують, відноситься до категорії тяжкого та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, і, будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує за інкримінований йому злочин, для уникнення покарання останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку органу досудового розслідування, обґрунтовується тим, що на даний час у рамках досудового розслідування зазначеного кримінального провадження не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, та, крім того, характер дій ОСОБА_4 під час вчинення злочину, а саме прийняття заходів щодо конспірації, приховування злочинної діяльності, свідчить про те, що ним вже вчинялися відповідні дії раніше. Ураховуючи вищевикладене, як вважає орган досудового розслідування, у випадку обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу більш м`якого ніж тримання під вартою останній достовірно знаючи про місце перебування документів або речей, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку органу досудового розслідування, виражається у тому, що отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_4 володіє інформацією стосовно характеризуючи даних, в тому числі біографічних даних свідків, які надали органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього та інших підозрюваних, у зв`язку з чим останній, перебуваючи на волі, матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз з метою зміни або відмови їх від наданих показань.

Ураховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину з корисливих мотивів, постійного джерела доходів не має, тому у випадку обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу більш м`якого ніж тримання під вартою, як вважає орган досудового розслідування, може призвести до продовження ним злочинної діяльності, пов`язаної із шахраськими діями, тобто до продовження вчинення останнім тяжких кримінальних правопорушень, передбачених ст. 190 КК України.

Вказане, як вважає орган досудового розслідування, свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається в тому, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інші корисливі кримінальні правопорушення, така поведінка підозрюваного підтверджується вимогами про наявність судимостей.

За сукупності таких обставин, слідчий суддя, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор довів, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не зможе на даному етапі запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, уникати спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні та належну поведінку, попередити вчинення нових кримінальних правопорушень.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

У своєму клопотанні прокурор лише зазначив про обов`язок суду визначити підозрюваному ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, однак не зазначив його розміру, який би відповідав тяжкості кримінального правопорушення.

Сторона захисту не надала доказів непомірності такого розміру застави в контексті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий суддя з врахуванням особи підозрюваного ОСОБА_4 , обставин вчинення кримінального правопорушення, в якому останній підозрюється, вважає за необхідне визначити розмір застави, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 200 (двісті) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Крім того, зважаючи на заяву підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника про необхідність застосування до нього заходів безпеки, слідчий суддя вважає за необхідне надати доручення відповідальним особам Головного управління Національної поліції в Київській області провести дослідження фактів, викладених в усній заяві підозрюваного ОСОБА_4 у судовому засіданні 20.11.2024.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 16.01.2025 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 200 (двохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 605600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: депозитний рахунок: код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - ІНФОРМАЦІЯ_3 , МФО- 820172 , рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу: застава за…(П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №.., кримінальне провадження № , внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду по вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- уникати спілкування із іншими підозрюваними, потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави до 19.01.2025.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього згідно цієї ухвали обов`язків, а також, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Заяву сторони захисту про застосування заходів безпеки направити слідчому для її вирішення та оперативного реагування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1