Справа 688/1835/24
№ 1-кп/688/161/24
Ухвала

13 вересня 2024 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в місті Шепетівка в режимі відеоконференції кримінальне провадження за №0000383, №0000328 по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шепетівка Хмельницької області, громадянина України, із професійно-технічною освітою, неодруженого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , військовослужбовця військової служби за призивом під час мобілізації Збройних Сил України, якого відповідно до наказу №275 від 02 жовтня 2023 року виключено зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 , особи з інвалідню ІІІ групи, раніше судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 345, ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 309, ч. 5 ст. 407 КК України,

встановив:

У провадженні Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 345, ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 309, ч. 5 ст. 407 КК України, судовий розгляд якого призначено о 13 год. 00 хв. 13 вересня 2024 року.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявилаклопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою на 60 діб. В обґрунтування клопотання посилається на те, що на даний час зберігаються ризики того, що обвинувачений, який раніше судимий, у випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Зважаючи на викладене, прокурор вважає, що є виправданим подальше тримання обвинуваченого під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи будуть недостатніми для запобігання вищевказаним ризикам. А тому, просила клопотання задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні проти поданого прокурором клопотання не заперечували.

Заслухавши думки учасників судового провадження про продовження строку запобіжних заходів обвинуваченому, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, крім іншого, також запобіжні заходи.

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 02.03.2024 року обвинуваченому ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28.04.2024 року включно, який ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 26.04.2024 року продовжений до 24.06.2024 року включно.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 20.06.2024 року та 17.07.2024 року продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, до 18.08.2024 року та 14.09.2024 року включно.

Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Як визначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зазначений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 був обраний та продовжувався в зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 345, ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 309 КК України, а також наявністю ризиків, які давали підстави суду вважати, що він може здійснити дії, передбачені частиною 1 ст. 177 КПК України, і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Прокурор зазначає, що обвинувачений може переховуватися від суду, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення кримінальних правопорушень, а також може незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 345, ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 309 та ч.5 ст. 407 КК України.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Волосюк проти України», «Ілійков проти Болгарії») сама тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Тому суд враховує тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень, покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання останнього винуватим у пред`явленому обвинуваченні, наявність таких ризиків як можливість переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення вказаного покарання та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні довів, що на момент розгляду кримінального провадження, не зменшились ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що дає підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обставини, що враховувалися слідчим суддею при обранні та судом при продовженні дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися, підстав для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, немає.

Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, дані про особу обвинуваченого, який вже засуджений вироком суду до покарання у виді позбавлення волі, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які суд вважає доведеними, виходячи з обставин вчинення кримінальних правопорушень, інкримінованих обвинуваченому. Із зазначених підстав суд дійшов висновку про продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу та виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_4 не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, оскільки він, перебуваючи на волі, може порушити покладені на нього законом процесуальні обов`язки та переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінуються, виключає можливість ухилення обвинуваченого від суду, впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, а відтак існує реальна необхідність у продовженні строку тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що в строк до 14.09.2024 року неможливо закінчити судове провадження, з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 днів до 11.11.2024 року із визначенням відповідно до ч. 3 ст. 184 КПК України застави. Таким чином, суд дійшов висновку клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого задовольнити.

Керуючись ст.ст. 176-178, 331, 369-372, 376 КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Дію запобіжного заходу, обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів, до 11 листопада 2024 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 гривень,у разі внесення якої, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора чи суду; повідомляти прокурора та суд про зміну місця проживання чи роботи. У разі невиконання цих обов`язків, застава звертається у дохід держави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали направити начальнику начальнику РКС ГУНП в Хмельницькій області (29000, вул. Купріна, 48/1А, м. Хмельницький),начальнику ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор» (29000, вул. Кам`янецька, 39, м. Хмельницький) для виконання, іншим учасникам судового провадження для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим протягом п`яти днів з часу отримання її копії.

Суддя: ОСОБА_7