УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі:

заявника ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову слідчого четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) ТУ ДБР розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 від 11 квітня 2023 року про закриття кримінального провадження № 0000034 від 21.02.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького міського суду Вінницької області знаходиться скарга ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову слідчого четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) ТУ ДБР розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 від 11 квітня 2023 року про закриття кримінального провадження № 0000034 від 21.02.2022 року.

У судовому засіданні 28.10.2024 року ОСОБА_3 порушує порядок у судовому засіданні, кричить, допускає непристойні висловлювання, не дає можливості висловитися іншим учасникам судового розгляду, неадекватно себе поводить, не підкоряється розпорядженням головуючого судді.

Головуючий неодноразово попереджав ОСОБА_3 , про можливість його видалення з зали судового засідання, роз`яснивши останньому положення ст. 330 КПК України, якщо він продовжуватиме порушувати порядок у судовому засіданні, що зафіксовано в журналі судового засідання. З метою забезпечення можливості ОСОБА_3 ,брати участь у судовому засіданні головуючий не ставив питання про видалення його з зали судового засідання, а лише попереджав його про таку можливість і робив зауваження, проте ОСОБА_3 ,продовжив порушувати порядок в судовому засіданні з постійно наростаючою активністю.

Нормами КПК України не передбачено порядку видалення з зали суду саме заявника або інших осіб, які приймають участь у розгляді скарги. У той же час, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення.

У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК). Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, серед іншого диспозитивність (пункт 19 частини 1 статті 7 КПК). Таким чином, слідчий суддя вважає за можливе, видалити ОСОБА_3 ,на підставах ст. 330 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 330 КПК України, якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання. При повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду.

ЄСПЛ підкреслює, що для належного здійснення правосуддя важливо, щоб повага і порядок в залі суду були визначальними критеріями для судових розглядів; явне недотримання підсудним основних принципів належної поведінки не може і не повинно допускатися. Сенс статті 6 Конвенції не перешкоджає особі за своєю власною волею, прямо або мовчазно, відмовитися від права на проведення справедливого розгляду. Однак для того, щоб бути ефективним в цілях Конвенції відмова від права на участь у судовому розгляді має встановлюватися однозначно і враховувати мінімальні гарантії, відповідні його значущості. Таким чином, ЄСПЛ допускає можливість видалення обвинуваченого із залу суду як наслідок порушення ним порядку в судовому засіданні за умови дотримання мінімальних гарантій права на справедливий суд.

Дотримуючись вищевказаних стандартів, суд виходить з того, що головуючий неодноразово попереджав ОСОБА_3 ,про можливість видалення його з зали судового розгляду у випадку продовження ним порушення порядку в судовому засіданні та не підкорення розпорядженням головуючого, при цьому головуючий до останнього моменту не ставив питання про видалення його з зали судового засідання, намагаючись забезпечити йому можливість брати участь у розгляді справи, проте ОСОБА_3 ,не тільки не припинив порушення, але й навпаки почав порушувати порядок все більш активно й грубо, унеможливлюючи подальший розгляд в його присутності. Крім того, інтереси ОСОБА_3 ,в суді представлені його захисником ОСОБА_4 .

Таким чином, суд приходить до переконання про видалення ОСОБА_3 ,з зали суду до закінчення розгляду справи № 127/12557/23, за цих обставин не становитиме порушення ст. 6 Конвенції.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 330, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Видалити заявника ОСОБА_3 з зали судового засідання до закінчення розгляду справи №127/12557/23.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя