УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 31.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 31.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000007 від 31.01.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

Під час проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою групою осіб, разом із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з корисливих мотивів незаконно позбавили волі громадянина Туреччини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , способом, небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, що супроводжувалося заподіянням йому фізичних страждань.

У зв`язку з вищевикладеним, 22.09.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України за адресою: АДРЕСА_1 .

22 вересня 2024 року в ході огляду місця події за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , поруч із ОСОБА_4 та припаркованим транспортним засобом «Мітсубісі Лансер» чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , було виявлено та вилучено: сумку бежевого кольору, всередині якої перебуває ніж, шеврони та ліхтарик, що поміщено до спец. пакету QHY 145729; мобільний телефон марки «Айфон» з паролем НОМЕР_2 , imei НОМЕР_3 , із сім-карткою НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , що поміщено до спец. пакету ICR 0122477; предмети, схожі на набої в кількості 12 шт. калібру 9 мм, що поміщено до спец. пакету ICR 0122476; два посвідчення на ім`я ОСОБА_4 та банківську картку Універсалбанк на ім`я ОСОБА_9 № НОМЕР_6 , що поміщено до спец. пакету ICR 0122477.

22 вересня 2024 року вказані предмети постановою слідчого визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, в порядку ст. 98 КПК України.

Таким чином, вилучене майно буде використано як доказ у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, його суспільний резонанс, зухвалість вчинених дій та відкритого ігнорування вимог чинного законодавства, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених главою 17 КПК України, накладення арешту на вилучене майно є необхідним для збереження речових доказів, а також для забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Прокурор у судове засідання подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.

Розгляд клопотання відбувався за відсутності власника майна, відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до наступного.

У провадженні Дніпровського УП ГУ НП України у місті Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 31.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України.

Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою групою осіб, разом із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з корисливих мотивів незаконно позбавили волі громадянина Туреччини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , способом, небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, що супроводжувалося заподіянням йому фізичних страждань.

Як вбачається з протоколу огляду місця події від 22.09.2024 року, проведеного у період часу з 00 години 10 хвилин до 01 години 14 хвилин, за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , поруч із ОСОБА_4 та припаркованим транспортним засобом «Мітсубісі Лансер» чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , було виявлено та вилучено: сумку бежевого кольору, всередині якої перебуває ніж, шеврони та ліхтарик, що поміщено до спец. пакету QHY 145729; мобільний телефон марки «Айфон» з паролем НОМЕР_2 , imei НОМЕР_3 , із сім-карткою НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , що поміщено до спец. пакету ICR 0122477; предмети, схожі на набої в кількості 12 шт. калібру 9 мм, що поміщено до спец. пакету ICR 0122476; два посвідчення на ім`я ОСОБА_4 та банківську картку Універсалбанк на ім`я ОСОБА_9 № НОМЕР_6 , що поміщено до спец. пакету ICR 0122477.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 5, ч. 7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене в ході огляду місця події від 22.09.2024 року майно, відповідно до постанови старшого слідчого слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 від 22.09.2024 року про визнання речових доказів та приєднання їх до матеріалів кримінального провадження, визнано речовим доказом та з огляду на викладене і з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 167, 170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000007 від 31.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 127, ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 1 ст. 263 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 22.09.2024 року, за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , поруч із ОСОБА_4 та припаркованим транспортним засобом «Мітсубісі Лансер» чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , з метою збереження речових доказів, а саме: сумку бежевого кольору, всередині якої перебуває ніж, шеврони та ліхтарик, що поміщено до спец. пакету QHY 145729; мобільний телефон марки «Айфон» з паролем НОМЕР_2 , imei НОМЕР_3 , із сім-карткою НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , що поміщено до спец. пакету ICR 0122477; предмети, схожі на набої в кількості 12 шт. калібру 9 мм, що поміщено до спец. пакету ICR 0122476; два посвідчення на ім`я ОСОБА_4 та банківську картку Універсалбанк на ім`я ОСОБА_9 № НОМЕР_6 , що поміщено до спец. пакету ICR НОМЕР_7 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

У силу ст. 175 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: