УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 04.11.2024 №В-34931/ез,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 04.11.2024 №В-34931/ез.

Скаргу обґрунтовано тим, що ОСОБА_3 04.11.2024 засобами електронного зв`язку направив до зазначеного органу досудового розслідування заяву від 04.11.2024 №В-34931/ез про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення Головою Служби безпеки України ОСОБА_4 , а також начальником слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 365, 367 КК України, яка отримана уповноваженою особою Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві 04.11.2024.

Вважаючи невиконаним обов`язок уповноваженою особою Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою, визначений ч. 4 ст. 214 КПК України, ОСОБА_3 звернувся до суду з вказаною скаргою.

ОСОБА_3 , будучи повідомленим належним чином про день, час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив.

Уповноважена особа Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явилась та про причини неявки суд не повідомила.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги з огляду на наступне.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Так, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги наведено ті обставини, що 04.11.2024 ОСОБА_3 до Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві засобами електронного зв`язку направив заяву від 04.11.2024 №В-34931/ез про вчинення кримінального правопорушення, яку отримано уповноваженою особою Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві 04.11.2024, що підтверджується матеріалами скарги.

Проте, станом на день подання скарги відомості про кримінальне правопорушення у встановленому порядку та в строки всупереч вимогам ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020.

Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення до Реєстру вносяться час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дають підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання вищезазначеного висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

В цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою від 17.06.2020, згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

За таких обставин, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, може мати місце лише у разі надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений повноваженнями вносити відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань; наявність в такій заяві короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведеного заявником; невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, впродовж 24 годин.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_3 просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо вчинення Головою Служби безпеки України ОСОБА_4 , а також начальником слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 365, 367 КК України.

Водночас, заява ОСОБА_3 від 04.11.2024 про вчинення кримінальних правопорушень за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди із процесуальними діями Голови Служби безпеки України ОСОБА_6 , а також начальника слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 та не є повідомленням про злочини, які підслідні Шевченківському УП ГУ НП у м. Києві, а обставини, зазначені ОСОБА_3 у своїй заяві від 04.11.2024, не містять конкретних даних про вчинення вказаною особою кримінальних правопорушень.

Крім того, вказана заява про злочин, також не містить будь яких відомостей щодо можливого вчинення кримінальних правопорушень Головою Служби безпеки України ОСОБА_6 , а також начальником слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 .

Крім того, ОСОБА_3 повідомляє про вчинення Головою Служби безпеки України ОСОБА_6 , а також начальником слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 , кримінальних правопорушень і самостійно кваліфікує їх дії за ст. ст. 365, 367 КК України.

Слід зазначити, що кримінальний процесуальний закон дійсно не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових злочину, однак це не свідчить про те, що будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву набуває статусу цього документа і її подання начальнику Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві тягне за собою процесуальні наслідки у вигляді внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у тому числі саме начальником Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві.

При цьому, слідчий суддя, не вирішуючи питання, які можуть бути предметом судового розгляду у кримінальному провадженні або віднесені до компетенції слідчого, прокурора під час досудового розслідування, не надає оцінку обгрунтованості заяви та не досліджує докази, а лише вивчає її зміст на предмет наявності відомостей саме про кримінальне правопорушення, яке б підлягало внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. До того ж будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву не набуває статусу цього документа і її подання на ім`я начальника Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві не тягне за собою процесуальні наслідки у вигляді внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в тому числі саме вказаною посадовою особою.

Враховуючи викладене, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на розгляд заявником, дослідивши надані в обґрунтування доводів скарги матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність відомостей, які б свідчили про вчинення кримінальних правопорушень Головою Служби безпеки України ОСОБА_6 , а також начальником слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , а відтак і відсутність правових підстав для задоволення скарги.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 214, 303 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 04.11.2024 №В-34931/ез - залишити без задоволення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1