Справа № 373/1380/24
УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу

20 червня 2024 року м. Переяслав

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 .

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

розглянув у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 в кримінальному провадженні № 0000038 від 27.01.2024,

встановив:

До суду для розгляду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні 0000038 від 27.01.2024 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На виконання вимог статті 314 КПК України, було призначене підготовче засідання, в ході якого прокурор заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, застосованого до ОСОБА_4 , строком на 60 діб без застосування застави.

В підготовчому засіданні прокурор підтримав клопотання, зазначив що ризики, що були враховані слідчими суддями при попередньому обранні і продовженні запобіжного заходу на даний час не зменшились. Цими ризиками є п. п. 1, 2, 3, ч.1 ст. 177 КПК України.

Прокурор вказує на обґрунтовану підозру та ґрунтовне обвинувачення у вчиненні ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину, суспільна небезпечність якого виправдовує тримання його під вартою, вважає, що існує ризик ухилення обвинуваченого від суду, ризик незаконного впливу на свідків, які є односельцями обвинуваченого, а також ризик знищення, приховання або спотворення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Зокрема посилається на те, що знаряддя вчинення злочину вилучене на місці події, однак експертиза по цьому предмету на даний час не завершена, що створює вірогідність того, що знаряддям злочину є інший предмет, який може перебувати за місцем проживання обвинуваченого. Прокурор вважає, що інший більш м`який вид запобіжного заходу не може бути застосований до обвинуваченого на даній стадії, оскільки не забезпечить належної поведінки обвинуваченого, виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання зазначеним ризикам.

Потерпіла підтримала клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, вважає його необґрунтованим. На його думку, зазначені прокурором ризики ґрунтуються на припущеннях, оскільки доказів наявності вини ОСОБА_4 кримінальне провадження не містить; ризик впливу підозрюваного на потерпілу та свідків є надуманим; ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації в селі та господарство, яке потребує догляду; його характеристика, що міститься в кримінальному провадженні не відповідає дійсності. При затриманні у нього вилучено паспорт, а тому ризик втечі від слідства та суду є мінімальний. Ризик знищення речових доказів захисник вважає надуманим, оскільки в помешканні та на території домоволодіння, де сталась подія, був проведений невідкладний огляд і обшук і все знайдене, що слідчі вважали речовими доказами було вилучено. Вважає, що за таких обставин у задоволенні клопотання про продовження підозрюваному строку тримання під вартою слід відмовити, обравши щодо нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

ОСОБА_4 залишив вирішення клопотання на розсуд суду.

Дослідивши клопотання та докази, які подані разом із клопотанням, встановлено наступне.

27 січня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000038 були внесені відомості про те, що 27.01.2024 ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем свого проживання в будинку АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин наніс тілесні ушкодження ОСОБА_7 , внаслідок чого остання померла.

Правова кваліфікація даного кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України.

27 січня 2024 року о 13 год 30 хв. ОСОБА_4 був затриманий працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 29.01.2024 підозра ОСОБА_4 у вбивстві співмешканки ОСОБА_7 визнана обґрунтованою та з метою запобігання ризикам переховування підозрюваного від слідства та суду, а також випливу його на свідків та знищення доказів обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді від 25.03.2024 застосований до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою продовжено в межах строку досудового розслідування, а саме: на тридцять чотири дні, з 25.03.2024 по 27.04.2024.

Ухвалою слідчого судді від 22.04.2024 за клопотанням слідчого, погодженим з першим заступником керівника Київської обласної прокуратури продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000038 до п`яти місяців з дня повідомлення ОСОБА_4 про підозру, тобто до 27.06.2024.

Ухвалою слідчого судді від 23.04.2024 запобіжний захід у виді взяття під варту продовжений на 60 діб.

Термін дії запобіжного заходу спливає 26.06.2024.

За змістом ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, окрім як 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Отже, в даному випадку, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є можливим.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Окрім високої вірогідності ризику передбаченого п. 1, ч. 1 ст. 177 КПК України, та хоч і з меншою вірогідністю, але існування ризиків визначених п.п. 2 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК, суд вертає увагу на наступне.

Чинним КПК не передбачено продовження строку дії жодного із видів запобіжного заходу, окрім тримання під вартою. Лише такі види запобіжних заходів як тримання під вартою та домашній арешт мають строк дії, про що зазначається в ухвалі.

Крім цього, за нормою ст. 199 КПК України, суд під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою може або задовольнити його, або відмовити в його задоволенні. На відміну від норми ст. 194 КПК України, суд під час розгляду такого клопотання не може приймати рішення про застосування більш м`якого виду запобіжного заходу, оскільки предметом розгляду є не обрання певного виду запобіжного заходу, а продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою за спеціальною нормою КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри (обвинувачення).

В обвинувальному акті, наданому суду зокрема викладене формулювання обвинувачення та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, які прокурор вважає доведеними. Оцінка ж обґрунтованості пред`явленого особі обвинувачення, судом здійснюватиметься після закінчення судового розгляду під час ухвалення вироку.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Згідно зі статтями 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину, за який передбачено реальне покарання від десяти до п`ятнадцяти років.

На думку суду, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України на момент розгляду цього клопотання існує та має високий ступінь ймовірності. Ризики визначені п. п. 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, із урахуванням наведених стороною захисту доводів, також продовжують існувати, хоч і мають менший ступінь ймовірності, з урахуванням терміну перебування ОСОБА_4 під вартою.

Строк тримання підозрюваного під вартою не перевищує гранично допустимий строк, що визначений ст. 197 КПК України.

За вказаних обставин, клопотання прокурора є обґрунтованим, запобіжний захід у виді тримання під вартою на даний час процесуально доцільною та необхідною мірою забезпечення кримінального провадження.

Запобіжний захід обирається без визначення розміру застави, відповідно до п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 184 КПК України не визначається розмір застави щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства; щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи вищевикладене, згідно ст. 177, 183, 194-196, 314, 315 КПК України,

постановив:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Хоцьки Переяслав-Хмельницького району Київської області запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на шістдесят днів, з 20.06.2024 до 18.08.2024, утримуючи його Державній установі «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена в порядку, визначеному КПК України, з врахуванням Рішення Конституційного Суду України від 13.06.2019 №4-р/2019.

Головуючий суддя ОСОБА_1