Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4712/24
Номер провадження 1-кс/711/1243/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2024 року

м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0002109 від 20.06.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

м. Черкаси, українця, громадянина України, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси із клопотанням в якому просить обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, а саме двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; заборонити спілкування зі свідками, а також експертами, які проводили експертні дослідження у вказаному кримінальному провадженні, та іншими учасниками кримінального провадження.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 в період часу з липня 2022 року по січень 2023 року, перебуваючи в місті Черкаси, в межах розташування земельної ділянки кадастровий номер :03:026:0127 за адресою АДРЕСА_2 здійснив умисне руйнування частини пам`ятки археології місцевого значення «Культурний шар пізньосередньовічного міста /XIV XVIII ст./» за наступних обставин.

Розпорядженням голови Черкаської обласної державної адміністрації «Про доповнення списку пам`яток історії та культури області, що перебувають під охороною держави» від 12 березня 1996 року за №129 затверджено список нововиявлених пам`яток археології та історії з яких зокрема під реєстраційним номером 3961 «Могильник та поселення ІНФОРМАЦІЯ_2 », що має розташування в межах вул. О Дашковича та прилеглі до неї ділянки між вул. Хрещатик та Б. Вишневецького, схил та верхня тераса від узвозу Замкового до вул. Леніна, а також під номером 3966 «Культурний шар пізньосередньовічного міста /XIV XVIII ст./», що має розташування між вул. Крилова, Добровольського, Гоголя в межах плану міста 18 ст.

Відповідно до статті 53 Земельного кодексу України до земель історико-культурного призначення належать землі, на яких розташовані пам`ятки культурної спадщини, їх комплекси (ансамблі), історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території, охоронювані археологічні території, музеї просто неба, меморіальні музеї-садиби.

Статтею 54 Земельного кодексу України передбачено, що землі історико-культурного призначення можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» археологічні об`єкти культурної спадщини - рештки життєдіяльності людини (нерухомі об`єкти культурної спадщини: городища, кургани, залишки стародавніх поселень, стоянок, укріплень, військових таборів, виробництв, іригаційних споруд, шляхів, могильники, культові місця та споруди, їх залишки чи руїни, мегаліти, печери, наскельні зображення, ділянки історичного культурного шару, поля давніх битв, а також пов`язані з ними рухомі предмети), що містяться під земною поверхнею та під водою і є невідтворним джерелом інформації про зародження і розвиток цивілізації.

Статтею 43 Закону України «Про охорону культурної спадщини» встановлено, що за незаконне проведення археологічних розвідок, розкопок, інших земляних чи підводних робіт на об`єкті археологічної спадщини, а також за умисне незаконне знищення, руйнування або пошкодження об`єктів культурної спадщини чи їх частин винні особи притягаються до кримінальної відповідальності відповідно до закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону археологічної спадщини» археологічна спадщина України (далі - археологічна спадщина) - сукупність об`єктів археологічної спадщини, що перебувають під охороною держави, та пов`язані з ними території, а також рухомі культурні цінності (археологічні предмети), що походять з об`єктів археологічної спадщини.

Статтею 22 Закону України «Про охорону археологічної спадщини» встановлено, що юридичні і фізичні особи, дії або бездіяльність яких завдали шкоди археологічній спадщині, несуть відповідальність відповідно до законодавства України.

Так, 11.10.2019 ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на підставі договору купівлі продажу земельної ділянки придбали у ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 земельну ділянку площею 0,0856 га, розташовану в АДРЕСА_2 .

У подальшому, ОСОБА_5 користуючись довірою ОСОБА_7 , перебуваючи з останньою у шлюбі, забезпечив виготовлення ряду документів отримавши від останньої погодження, як співвласника нерухомого майна на здійснення дій пов`язаних з будівництвом будівлі громадського призначення з житловими приміщеннями не повідомляючи останній всіх деталей вчинення цих дій.

Після чого, 01.04.2020 ОСОБА_5 та ОСОБА_7 уклали договір про надання послуг на проведення науково-рятувальних археологічних робіт із Інститутом археології НАН України, відповідно до якого 28.05.2020 проведено науково-рятувальні археологічні дослідження на земельній ділянці та надано висновок №125/01-15-296 про те, що частина земельної ділянки у АДРЕСА_2 (к.н. :03:026:0127) площею 305 м2, яка була розташована в межах пам`яток археології місцевого значення, має бути виведена зі складу земель історико-культурного призначення внаслідок проведення науково-рятувальних археологічних досліджень.

Таким чином, Інститутом археології НАН України відповідно до листа №125/01-15-308 від 22.04.2021 поінформовано ОСОБА_5 , що здійснення раніше проведених археологічних досліджень знімає перепони для проведення будівництва на площі 500 кв.м.

У подальшому, ОСОБА_5 , отримавши:

-висновок управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про погодження проєкту землеустрою із зазначенням розташування земельної ділянки на якій заплановано будівництво в межах пам`яток археології місцевого значення: «Могильник черняхівської культури» (охоронний номер 3961) та «Культурний шар пізньосередньовічного міста» (охоронний номер 3966), взятих на державний облік розпорядженням голови Черкаської обласної державної адміністрації від 12.03.1996 №129;

-рішення Черкаської міської ради №12-69 від 21.10.2021 «Про зміну цільового призначення земельної ділянки по АДРЕСА_2 , яка перебуває у власності гр. ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_7 » та яким затверджено проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки по зміні цільового призначення та встановлено містобудівні обмеження та обтяження землекористування, пов`язані із розташуванням в межах охоронної зони пам`яток археології міста Черкаси та в зоні регульованої забудови;

-наказ Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради №604 «Про затвердження громадянам ОСОБА_5 та ОСОБА_7 містобудівних умов і обмежень для проектування об`єкта будівництва по вул. Остафія Дашковича, 7», яким затверджено містобудівні умови і обмеження для проектування об`єкта будівництва будівлі громадського призначення з житловими приміщеннями відповідно до яких затверджено максимальний відсоток забудови земельної ділянки до 60 % та поінформовано замовника, що об`єкт будівництва потрапляє в межі охоронних зон археології, а саме встановлено наступні містобудівні обмеження: охоронна зона пам`яток археології міста Черкаси, зона пам`ятки археології «Середньовічні Черкаси», зона сурового регулювання забудови в кінці 2021 року замовив будівельні роботи, виконання яких було доручено підрядній організації ПП «БК Будіновація».

У подальшому, ПП «БК Будіновація» у присутності старшого наукового співробітника Інституту археології НАН України розпочало проведення робіт з влаштування фундаментів та прокладання комунікацій будівництва за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим, ОСОБА_5 , достовірно знаючи про наявні обмеження, щодо розташування земельної ділянки в межах пам`ятки археології місцевого значення, маючи на меті збільшення площі забудови раніше розпочатого будівництва, діючи умисно, перебуваючи в м. Черкаси отримав у Департаменті архітектури та містобудування Черкаської міської ради наказ №845 від 05.08.2022 «Про внесення змін до наказу Департаменту архітектури та містобудування від 11.12.2020 №604 «Про затвердження громадянам ОСОБА_5 та ОСОБА_7 містобудівних обмежень для проектування об`єкта будівництва по вул. Остафія Дашковича, 7», відповідно до якого збільшено максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки до 80 % та встановлені містобудівні обмеження відповідно до нових містобудівних умов та обмежень, а саме встановлена: Зона поселень Черняхівської культури; Об`єднана зона охорони пам`яток археології; Зона рятівних археологічних досліджень; Зона пам`ятки археології «Середньовічні Черкаси»; Зона суворого регулювання забудови та встановлено заборону на проведення будівельних робіт без відповідного дозволу органу охорони культурної спадщини, не забезпечив проведення науково-рятувальних археологічних робіт в межах частини пам`ятки археології місцевого значення та здійснив коригування проектно-кошторисної документації, збільшивши загальну площу забудови до 670,8 кв.м.

У подальшому, ОСОБА_5 , отримавши необхідну містобудівну документацію, будучи замовником будівництва, діючи умисно, без проведення додаткових науково-рятувальних археологічних робіт та/або забезпечення проведення будівельних робіт під наглядом фахівців-археологів, збільшив площу забудови земельної ділянки, чим отримав можливість здійснення на ній безперешкодних будівельних робіт, виконання яких призвело до руйнування частини пам`ятки археології місцевого значення.

Таким чином, ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що пам`ятка археології місцевого значення «Культурний шар пізньосередньовічного міста XVIII ст.» не досліджена в частині площі на яку збільшено площу забудови, надав виконавцю робіт директору ПП «БК Будіновація» ОСОБА_11 , неправдиві відомості щодо проведення її дослідження, чим забезпечив організацію виконання будівельних робіт на площі 683 кв. м., що призвело до руйнування пам`ятки археології місцевого значення, оскільки відповідно до висновку комплексної комісійної судової експертизи №КСЕ-19-23/55317 від 15.04.2024 встановлено, що у межах земельної ділянки з кадастровим номером :03:026:0127 за адресою: АДРЕСА_2 наявні об`єкти археологічної спадщини, а саме: «Культурний шар пізньосередньовічного міста XVI -XVIII ст.» (охоронний номер 3966); археологічний об`єкт а саме: Культурний шар пізньосередньовічного міста XVIII ст. був пошкоджений/частково зруйнований; фізичні обсяги руйнації об`єкта археологічної спадщини у межах земельної ділянки складають 183 кв.м.; розмір збитків, завданих державі внаслідок руйнації нерухомого об`єкта археологічної спадщини в межах вказаної земельної ділянки на момент проведення дослідження складає 1 258 000,00 грн.

Таким чином ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч.2 ст.298 КК України, а саме умисне незаконне руйнування частини об`єкту культурної спадщини.

07.06.2024 ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0002109 від 20.06.2023 повідомлено про у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

-розпорядженням голови Черкаської ОДА № 129 від 12.03.1996;

-договором № 30 про надання послуг на проведення науково-рятувальних археологічних робіт від 01.04.2020;

-висновком про проведення науково-рятувальних археологічних досліджень на земельній ділянці № 125/01-15-296 від 28.05.2020;

-листом Інституту археології НАН України № 125/01-15-308 від 22.04.2021;

-висновком Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА № 505/02/01-03-05 від 14.05.2021;

-рішенням Черкаської міської ради № 12-69 від 21.10.2021;

-наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради № 604 від 11.12.2020;

-наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради № 845 від 05.08.2022;

-показаннями свідка ОСОБА_11 ;

-показаннями свідка ОСОБА_12 ;

-показаннями свідка ОСОБА_13 ;

-показаннями свідка ОСОБА_14 ;

-висновком експерта № КСЕ-19-23/55317 від 15.04.2024.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п.1-4 ст.177 КПК України.

Так відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» суд вказав, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація як можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

-переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

-незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обставини які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1)переховуватись від органів досудового розслідування, вказаний ризик обґрунтовується тим, що останній може ухилитись від явки до органів досудового розслідування, шляхом виїзду в окремі регіони країни;

2)незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні так, як підозрюваний ОСОБА_5 має стійкі особисті зв`язки, які може використати для незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, що може виразитись у схилянні останніх до відмови від дачі показів.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України, що відноситься до нетяжкого злочину, так як санкція передбачає покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив нетяжкий злочин, однак враховуючи те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення покарання, з метою запобігання вчинення впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слідчий за погодженням прокурора звернувся з клопотанням про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді застави.

Слідчий ОСОБА_4 підтримав клопотання та повідомив, що здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002109 від 20.06.2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України. Встановлено, що була придбана земельна ділянка, під час будівництва було змінено площу даної забудови, що зруйнувало пам`ятку архітектури. Додав. що підозра є обґрунтованою, просить задовольнити клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання. Додав, що збитки для держави складають 1 мільйон двісті гривень. Тому вважає, що саме така сума в 60 560 грн. буде достатнім запобіжним заходом. Також, просить покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; заборонити спілкування зі свідками: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 , а також експертом ОСОБА_14 , у вказаному кримінальному провадженні, та іншими учасниками кримінального провадження. Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Адвокат ОСОБА_6 вважає, що клопотання необґрунтоване, відсутні підстави. Жодна із підстав не доведена прокурором для обрання запобіжного заходу. Підозра необґрунтована, так як не конкретизовано, що саме зробив і якими діями ОСОБА_5 Прикладений висновок знімає всю відповідальність з ОСОБА_5 . Ризик переховування повністю не доведено, адже про кримінальне провадження він знав з моменту реєстрації, даному провадженню більше року з моменту підозри пройшло два тижні. Зі свідками він співпрацює більше 10 років, його діяльність, як підприємця переплітається із робочими обов`язками свідків. Додав, що підозрюваний має постійне проживання, на утриманні має батька похилого віку інваліда першої групи, за яким здійснює догляд. Просить відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримує позицію захисника. Додав, що не ухилявся від слідчих дій, надавав документи. Просить врахувати наявність на утриманні батька похилого віку, якого потрібно раз на 10 днів везти до м. Київ. Тому просить відмовити в задоволенні клопотання. Здійснював всі законні дії для будівництва та перевірки культурної спадщини того місця, де проводив будівництво.

Заслухавши доводи прокурора, слідчого, думку захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання, виходячи із наступного.

Статтею 177 КПК України визначені мета та підстави застосування запобіжних заходів.

Так, відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч.2 ст.177 КПК України).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

Надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997 у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, § 51; рішення від 30.08.1990 у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Аналіз змісту наданих органом досудового розслідування до матеріалів клопотання та досліджених в судовому засіданні доказів в їх сукупності та з огляду на їх вагомість та взаємозв`язок, дають достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.298 КК України.

Підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, що забезпечується здачею паспорту, а також дії передбачені п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а зокрема: може незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні. Метою для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Ризики, передбачені п.п.2,4 ч.1 ст.177 КПК України, на які посилається орган досудового розслідування не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, взято до уваги, що кримінальне провадження розслідується протягом значного часу, підозрюваний не ухилявся від явок та контактує по дату розгляду клопотання із органом розслідування, не доведена негативна поведінка підозрюваного.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведена необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 саме такого запобіжного заходу як застава та що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти тим ризикам які існують.

Частиною 4 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і такий розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання, характеризується позитивно, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася, має сталі соціальні зв`язки. А також здійснює догляд за особою похилого віку, батьком, який є інвалідом першої групи, що підтвердив належними доказами.

А тому, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що для запобігання тим ризикам, які існують, з врахуванням вище встановлених в судовому засіданні обставин, достатнім буде обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як особисте зобов`язання, з покладенням на нього певних процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, тому приходжу до висновку про часткове задоволення клопотання. При цьому вирішальним є поведінка підозрюваного, яка узгоджується із обов`язками, які належно дотримуються ОСОБА_5 , зокрема, відсутні підтвердження неявки за викликом до слідчого, також з`явився на розгляд клопотання щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді застави. Таким чином стороною обвинувачення не доведена та обставина, що інший більш м`який запобіжний захід не здатний забезпечити належне виконання прав і обов`язків підозрюваним.

Також варто звернути увагу на обов`язок щодо неспілкувакння із свідками, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 є підприємцем, здійснює різного роду діяльність, а також надав доводи наявності робочих стосунків із рядом встановлених свідків у кримінальному провадженні (трьома). Враховуючи наведене, досягнення цілей кримінального провадження буде достатнім, застосувавши заборону спілкування кожному із підозрюваних із свідками кримінального провадження та підозрюваним між собою щодо обставин даного кримінального провадження. Покладений обов`язок саме в такому вигляді не порушить прав підозрюваного щодо зайняття підприємницькою діяльністю, якщо інше не буде доведено стороною обвинувачення щодо спілкування та підтвердження зміни показів свідків у цій частині, що мають викривальне значення під впливом підозрюваного.

Доводи сторони захисту щодо обґрунтованості підозри мають бути предметом розгляду кримінального провадження по суті, адже стосуються законності чи відсутності такої у діянні підозрюваного, що має бути предметом розгляду та оцінки доказів при розгляді справи по суті.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді застави задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України, протягом встановленого строку:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду (залежно від стадії кримінального провадження) за першим викликом;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування, у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) із свідком ОСОБА_12 ;

-утримуватися від спілкування, у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) із свідками ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 в даному кримінальному провадженні щодо обставин даного провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 Кодексу, покласти на підозрюваного в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.08.2024, включно. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрювану були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 25.06.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1