Провадження №1-кс/127/5590/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

адвоката ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу застосованого ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 18.03.2024 (справа №127/9053/24) до підозрюваного ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0000548 внесеного до ЄРДР 15.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу застосованого ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 18.03.2024 (справа №127/9053/24) до підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою суду від 18.03.2024 по справі № 127/9053/24 було задоволено клопотання слідчого СВ ВП № 1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 та застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави - 242240 грн.

Захисник у клопотанні зазначив, що на даний час є підстави для зміни запобіжного заходу ОСОБА_4 , а саме: він має стійкі соціальні зв`язки, має на утриманні дружину та малолітню дитину, раніше не судимий. Крім того, на даний момент ризики щодо переховування від органів досудового розслідування та вчинення іншого кримінального правопорушення не доведені. Тому адвокат ОСОБА_3 просить змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у нічний період доби або зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів доходів громадян, оскільки майновий стан підозрюваного не відповідає розміру попередньо визначеної застави.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала.

Підозрюваний ОСОБА_4 просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 та слідчий ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши позиції учасників судового провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділенням відділу поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000548 від 15.03.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , будучи об`єднані спільним злочинним умислом спрямованим на незаконне збагачення чужим майном з невстановленою досудовим розслідуванням особою, яка залишилась очікувати на них у транспортному засобі марки «Lexus» моделі «ES» у корпусі сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , діючи умисно, в умовах воєнного стану, переслідуючи корисливий мотив, 15.03.2024 близько 11:00 год., більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, шляхом підбору ключа, незаконно проникли до приміщення квартири АДРЕСА_1 .

Продовжуючи свій спільний злочинний умисел, перебуваючи у приміщенні зазначеної вище квартири, діючи умисно, таємно, з корисливим мотивом та метою, розуміючи протиправність своїх дій та суспільно небезпечно наслідки, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , будучи упевненими в тому, що за їх діями ніхто не спостерігає, заволоділи належними ОСОБА_8 грошовими коштами на загальну суму 64 000 гривень, купюрами різного номіналу та 700 доларів США купюрами номіналом по 100 доларів, що згідно курсу НБ України станом на 15.03.2024 становить 27 079, 78 гривень.

15 березня 2024 року о 18 год. 50 хв. на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

16 березня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жмеринка Вінницької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, раніше судимого, - повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області було задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави в сумі 242240 гривень.

Підставою для обрання вказаного запобіжного заходу є доведеність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків та потерпілого; перебуваючи на волі може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 11.04.2024 залишено без змін ухвалу ВМС ВО від 18.03.2024.

В судовому засіданні встановлено, що на даний час продовжують існувати ризики, встановлені судами першої та апеляційної інстанції, зокрема щодо переховування від органів досудового розслідування/суду, оскільки санкцією ч. 4 ст. 185 КПК України, ОСОБА_4 загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (ч.4ст.95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків може існувати не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Враховуючи, що підозрюваному відомі контактні дані свідків у кримінальному провадженні, ОСОБА_4 може незаконно впливати на даних свідків, шляхом проведення зустрічей з ними, спонуканням до зміни показів з метою надання останніми показань, які є вигідними саме для підозрюваного, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Слідчий суддя звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так, в п. 196 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 Європейський суд з прав людини зазначив: «Суд наголошує, що для того, щоб позбавлення свободи можна було вважати не свавільним в сенсі пункту 1 статті 5 Конвенції, відповідності цього заходу вимогам національного закону недостатньо. Застосування такого заходу має також бути необхідним за конкретних обставин».

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК «тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу...».

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який достовірно знаючи про введення із 24.02.2022 на всій території України воєнного стану строком на 30 діб, та подальшого його продовження Указами Президента України, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, переслідуючи умисний корисливий мотив, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці), за попередньою змовою групою осіб, поєднаній з проникненням у житло, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що відсутні підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який та не пов`язаний з триманням під вартою.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за можливе зменшити розмір застави, визначений ухвалою суду від 18.03.2024 з огляду на наступне.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Аналізуючи зібрані в сукупності докази, та обставини, а саме: має на утриманні дружину, малолітню дитину, а також враховуючи майновий стан підозрюваного, який є не співмірний з розміром визначеної застави, враховуючи розмір збитків, завданий кримінальним правопорушенням (91 079,78 грн.), слідчий суддя дійшов висновку, про можливість зменшення застави до розміру 100 000 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 200 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 задовольнити частково.

Змінити щодо ОСОБА_4 , запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із зміною застави, в межах дії попередньої ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 18.03.2024 (справа №127/9053/24) в рамках кримінального провадження № 0000548 внесеного до ЄРДР 15.03.2024, з 242 240 грн. до розміру 100000 (ста тисяч) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню.

Слідчий суддя