Справа № 487/1739/20
Провадження № 1-кс/487/3135/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2024 Заводський районний суд м. Миколаєва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від участі у розгляді кримінального провадження № 0000033 від 07.06.2019 , відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Заводського районного суду м. Миколаєва перебуває кримінальне провадження № 0000033 від 07.06.2019 року, відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив про відвід судді ОСОБА_4 , з тих підстав, що з відкритих джерел інформації, а саме під час моніторингу Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стало відомо, що в Заводському районному суді м. Миколаєва на посаді провідного спеціаліста працює ОСОБА_6 , яка за матеріалами досудового розслідування є дружиною обвинуваченого ОСОБА_5 . Вказану обставину виявлено станом на теперішній час, вже під час судового розгляду, оскільки на момент проведення досудового розслідування ОСОБА_6 працювала в іншому суді та не був відомий персональний склад працівників Заводського районного суду м. Миколаєва. Відповідно до посадової інструкції ОСОБА_6 виконує організаційно розпорядчі функції та зокрема має право отримувати від працівників суду інформацію, необхідну для виконання посадових обов`язків, а також має право брати участь у нарадах та зборах трудового колективу суду. Дружина обвинуваченого ОСОБА_6 та суддя ОСОБА_4 працюють в одному трудовому колективі, співпрацюють між собою при виконанні покладених обов`язків, спільно беруть участь у нарадах та зборах, та між ними можуть скластися різного роду стосунки (як дружні, так і неприязні). Виходячи із положень п.2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 для стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 21.05.2024 заяву передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

Прокурор надав письмову згідно якої підтримав відвід та просив розглянути питання без його участі.

Від сторони захисту надійшла заяву згідно якої при вирішенні питання, щодо відводу покладаються на розсуд суду та просять розглянути його без їх участі.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлено належним чином. Їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

За таких обставин, їх неприбуття не є перешкодою для розгляду заяви та відповідно до положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали кримінального провадження прийшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що в провадженні Заводського районного суду м. Миколаєва перебуває кримінальне провадження № 0000033 від 07.06.2019 року, відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

Посилаючись на положення п.2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 у судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив про відвід судді ОСОБА_4 , з тих підстав, що з відкритих джерел інформації, а саме під час моніторингу Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стало відомо, що в Заводському районному суді м. Миколаєва на посаді провідного спеціаліста працює ОСОБА_6 , яка за матеріалами досудового розслідування є дружиною обвинуваченого ОСОБА_5 . Вказану обставину виявлено станом на теперішній час, вже під час судового розгляду, оскільки на момент проведення досудового розслідування ОСОБА_6 працювала в іншому суді та не був відомий персональний склад працівників Заводського районного суду м. Миколаєва. Відповідно до посадової інструкції ОСОБА_6 виконує організаційно розпорядчі функції та зокрема має право отримувати від працівників суду інформацію, необхідну для виконання посадових обов`язків, а також має право брати участь у нарадах та зборах трудового колективу суду. Дружина обвинуваченого - ОСОБА_6 та суддя ОСОБА_4 працюють в одному трудовому колективі, співпрацюють між собою при виконанні покладених обов`язків, спільно беруть участь у нарадах та зборах, та між ними можуть скластися різного роду стосунки (як дружні, так і неприязні).

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Суд приходить до висновку, що викладені у заяві прокурора про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000033 від 07.06.2019 обставини свідчать про наявність підстав, визначених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, а тому у стороннього спостерігача може викликати сумніви в неупередженості судді при розгляді кримінального провадження.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів діяльності судді, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Згідно з Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженим рішенням Ради суддів України від 04.02.2016 № 1, необхідно пам`ятати, що інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

За таких підстав, з метою зняття будь-яких сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді при розгляді кримінального провадження, суд вважає за необхідне заяву про відвід судді задовольнити.

Керуючись ст. ст.75, 80 81, 376, 615 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від участі у розгляді кримінального провадження № 0000033 від 07.06.2019, відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України задовольнити.

Відвести суддю Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження № 0000033 від 07.06.2019, відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України (справа № 487/1733/20).

Справу передати до канцелярії Заводського районного суду м. Миколаєва для виконання вимог ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1