Справа № 594/292/24
Провадження № 1-кс/594/137/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року

Слідчий суддя Борщівського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Борщеві клопотання начальника Борщівського відділу Чортківської окружної прокуратури Тернопільської області ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000237, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту-

ВСТАНОВИВ:

Начальник Борщівського відділу Чортківської окружної прокуратури Тернопільської області ОСОБА_6 звернувся в суд з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування строком на 60 днів, до підозрюваного ОСОБА_4 .

Заслухавши думку прокурора, який клопотання підтримав, підозрюваного та його захисника, які не заперечують щодо задоволення клопотання, однак просять визначити домашній арешт в певний період доби, вивчивши матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовується клопотання, вважаю, що дане клопотання підлягає до задоволення, виходячи з таких підстав.

Згідно клопотання в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , діючи умисно, у невстановлені досудовим розслідуванням дату, час в невстановленої досудовим розслідуванням особи незаконно придбав з метою збуту особливо небезпечну психотропну речовину - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) масою 0,3279 г., яку приніс в будинок за місцем проживання в АДРЕСА_1 . Придбану психотропну речовину PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) масою 0,3279 ОСОБА_4 незаконно зберігав з метою збуту із невстановленої досудовим розслідуванням дати до 25.02.2024.

В ході проведеного 25 лютого 2024 року працівниками відділення поліції № 1 (м. Борщів) Чортківського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області санкціонованого обшуку в житловому господарстві, в якому проживає ОСОБА_4 та яке розташоване в АДРЕСА_1 виявлено та вилучено психотропну речовину - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) масою 0,3279 г., яку останній зберігав з метою збуту.

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що в кінці грудня 2023 року точну дату та час не встановлено, ОСОБА_4 , діючи умисно, перебуваючи в м.Кам`янець-Подільський Хмельницької області, точну адресу досудовим розслідуванням не встановлено, за грошові кошти в сумі 5000 грн незаконно придбав у невстановленої слідством особи з метою збуту психотропну речовину - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). Вказану психотропну речовину PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) ОСОБА_4 власним автомобілем марки «ЗАЗ» модель «LANOS» д.н.з. НОМЕР_1 привіз у АДРЕСА_1 . В період з кінця грудня 2023 року по 18 лютого 2024 ОСОБА_4 незаконно зберігав, з метою збуту, у невстановленому слідством місці особливо небезпечну психотропну речовину PVP (1 -феніл-2-піролідин-1-іл- пентан-1-он).

18.02.2024 13.00 год. ОСОБА_4 , житель АДРЕСА_1 , перебуваючи в сквері АДРЕСА_1 , за грошові кошти в сумі 3500 гривень незаконно збув ОСОБА_7 , (анкетні дані змінено) особливо небезпечну психотропну речовину PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), загальною масою 0,8587 г.

Умисні дії ОСОБА_4 , що виразилися у незаконному придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP (1- феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), кваліфіковано за ч. 2 ст. 307 КК України.

25 лютого 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за фактом незаконного збуту ОСОБА_7 (анкетні дані змінено) особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл- пентан-1-он).

28 лютого 2024 року о 18.55 год. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за фактом незаконного придбання, зберігання, перевезення з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1 -іл-пентан-1-он).

Під час проведення досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_4 вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав частково та дав покази з приводу обставин їх вчинення.

28 лютого 2024 року слідчим суддею Борщівського районного суду Тернопільської області застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці до 28 квітня 2024 року.

19 квітня 2024 року керівником Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_8 задоволено клопотання заступника начальника відділення - начальника СВ ВП № 1 (м. Борщів) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_9 та продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців, тобто до 25 травня 2024 року.

25 квітня 2024 року слідчим суддею Борщівського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 продовжено щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 30 (тридцять) днів до 24 травня 2024 року.

Обґрунтованість підозри у вчинені ОСОБА_4 , кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду грошових коштів від 18.02.2024, протоколом огляду покупця та вручення йому грошових коштів перед початком проведення оперативної закупки від 18.02.2024, протоколом про проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 18.02.2024, протоколом вилучення від 18.02.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , (анкетні дані змінено) від 22.02.2024, висновком експерта № СЕ-19/120-24/2163- НЗПРАП за результатами експертизи матеріалів, речовин та виробів від 22.02.2024, повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 25.02.2024, повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 28.02.2024, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 27.02.2024, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 11.03.2024, протоколом обшуку від 25.02.2024, висновком експерта № СЕ-19/120-24/2491- НЗПРАП за результатами експертизи матеріалів, речовин та виробів від 27.02.2024.

16 травня 2024 року сторонам кримінального провадження, в порядку ст. 290 КПК України, повідомлено про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів досудового розслідування, тому у відповідності до вимог ч.5 ст.219 КГІК України - строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, не включається у строки досудового розслідування.

Ознайомлення з матеріалами кримінального провадження має вагоме значення для повного, всебічного та неупередженого здійснення досудового розслідування, оскільки якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень ст. 290 КПК України, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

Прокурор зазначив, що приймаючи до уваги значний об`єм матеріалів досудового розслідування, який надається для ознайомлення стороні захисту, провести вказану процесуальну дію у строк дії попередньої ухвали про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваного ОСОБА_4 неможливо, тому виникла необхідність у продовженні цього строку.

Згідно з вимогами п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Крім іншого, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу мають бути оцінені в сукупності всі юридично значимі обставини, визначені в ст. 178 КПК України.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років.

Слідчий суддя бере до уваги, що Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Нечипорук і Йонкало проти України" в пункті 175 зазначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994; вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, що забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні зазначається про продовження існування таких ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З практики ЄСПЛ вбачаються та діють принципи конвенційного прецедентного права як підстави для відмови в звільненні особи з-під варти, а саме: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСППЛ «Штегмюллер проти Австрії» від 10.11.1969 року); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя (рішення ЄСППЛ «Вемгофф проти Німеччини» від 27.06.1968 року).

Водночас слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи наведені вище обставини, вважає, що станом на день розгляду клопотання ризики передбачені п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України , а саме, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення і міру покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, може покинути стале місце проживання. Також підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення від кримінальної відповідальності, у будь-який спосіб може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, у тому числі шляхом погроз або їх підкупу, в обмін на дачу ними неповних або неправдивих показів чи їх зміни у даному кримінальному провадженні, що є важливим для досудового розслідування. Крім того, ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки налагодив зв`язки серед осіб - споживачів наркотичних засобів та психотропних речовин та механізм збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, не зменшилися, не відпали та продовжують існувати, і неможливість їх запобігання при вжитті більш м`яких запобіжних заходів, передбачених КПК України, за наявності підозри у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення строку дії попередньої ухвали, вважає доцільним продовжити підозрюваній запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до п. 35 рішення Європейського суду по правам людини від 26.06.1991 р., у справі «Летельє проти Франції», національні судові органи повинні у першу чергу слідкувати за тим, щоб в кожному конкретному випадку строк попереднього ув`язнення обвинуваченого не перевищував розумних меж. З цією метою вони повинні приймати до уваги всі обставини, які мають значення для з`ясування, чи мається суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості виправдовував відступлення від принципу поваги до особистої свободи.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Отже, враховуючи обставини провадження, характер обвинувачення, слідчий суддя вважає, що у справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 290 КПК України підставою для завершення досудового розслідування є визнання зібраних під час досудового розслідування доказів достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, про що прокурор або слідчий, за погодженням прокурора, повідомляє сторону захисту та надає їй доступ до матеріалів досудового розслідування.

16.05.2024 сторону захисту повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів.

Водночас відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування.

З огляду на зазначене слідчий суддя зауважує, що незважаючи на завершення досудового розслідування, воно не є закінченим, оскільки обвинувальний акт ще не направлений до суду, тобто кінцеве процесуальне рішення в цьому кримінальному провадженні не прийняте.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя доходить висновку, що в даному випадку наявні обставини, які об`єктивно перешкоджають закінченню досудового розслідування у формі звернення з обвинувальним актом до суду до закінчення строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, що і слугує підставою для продовження строку його дії.

За таких обставин, є всі підстави вважати, що відкриття матеріалів сторонам кримінального провадження, відповідно до ст. 290 КПК України, може зайняти тривалий час, не менше 60 днів. А тому, слідчий суддя приходить до висновку про продовження строку дії запобіжного заходу до 60 днів у відповідності до вимог ч.1 ст. 197 КПК України.

З урахуванням викладеного слідчий суддя дійшов висновку, що для убезпечення вищезазначених ризиків, які на цей час продовжують існувати, та з урахуванням ч. 5 ст. 219 КПК України обґрунтованим є продовження строку запобіжного заходу застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 , у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч.5 ст. 194 КПК України продовжити дію обов`язків покладених на ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 181, 184, 194, 196, 205, 206 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника Борщівського відділу Чортківської окружної прокуратури Тернопільської області ОСОБА_6 в кримінальному провадженні № 0000237, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_2 , жителя АДРЕСА_3 та АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід у виді домашнього арешту, а саме заборонити залишати квартиру в АДРЕСА_3 без дозволу слідчого, прокурора чи суду цілодобово, за винятком переміщення до найближчого укриття на час дії сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до житла строком на 60 (шістдесят) днів, в межах строку досудового розслідування.

Продовжити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 наступних обов`язків:

1. прибувати до слідчого, прокурора та суду на усі їх виклики, за першою їх вимогою;

2. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3. утримуватись від спілкування з свідками у цьому кримінальному провадженні;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_4 .

Ухвалу для виконання направити начальнику Борщівського відділення поліції №1 (м.Борщів) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1