Справа № 308/4093/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 у справі з розгляду клопотання прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку відсторонення ОСОБА_3 від посади лісничого Березниківського лісництва філії «Свалявське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України»

В С Т А Н О В И В:

На розгляді слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 знаходиться клопотання прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку відсторонення ОСОБА_3 від посади лісничого Березниківського лісництва філії «Свалявське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України».

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 подав заяву про відвід з розгляду вказаного клопотання слідчого судді ОСОБА_5 , яке мотивував тим, що у сторони захисту достатньо підстав для сумніву в упередженості судді ОСОБА_5 , який полягає в тому, що при розгляді аналогічного клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0000008 від 16.01.2024 року за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст. 368 КК України, слідчий суддя ОСОБА_5 не врахував та не відобразив, що підозрюваний ОСОБА_3 являється учасником бойових дій, який у перші дні війни, 26.02.2022 року вступив на захист територіальної цілісності держави України, тобто, являється одним із кращих синів України, характеризується позитивно, раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, що свідчить очевидно про сумнівну правову кваліфікацію органом досудового розслідування дій ОСОБА_3 щодо вчинення злочину. На підставі чого, стороною захисту ОСОБА_3 було надано стороні обвинувачення обґрунтоване клопотання про закриття кримінального провадження у зв"язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 ознак злочину. ОСОБА_3 має заслуги перед Батьківщиною як учасник бойових дій після звільнення з ЗСУ, працевлаштувався та хотів бути суспільно корисним у цивільному житті, однак, ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 підозрюваного ОСОБА_3 фактично лишили права на працю, яке гарантоване Конституцією України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 подав до суду заяву про розгляд заяви про відвід судді без його участі, зазначивши, що заяву про відвід підтримує в повному обсязі та просить її задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з"явився хоча про час та місце розгляду заяви повідомлявся належним чином.

Вивчивши заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 , суд не вбачає підстав для задоволення заявленого відводу виходячи з наступного.

Статтею 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з заявою про відвід судді, захисником підозрюваного ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_5 у зв"язку з наявністю у нього сумнівів у неупередженості судді, про що, на його думку, свідчить задоволення аналогічного клопотання органу досудового розслідування про відсторонення ОСОБА_3 від посади без урахування характеризуючих особу ОСОБА_3 даних.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Схожі положення містить ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У відповідності до ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

При вирішенні заявленого відводу суд виходить з того, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Отже, слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

При з"ясуванні основних критеріїв неупередженості суд керується джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

У відповідності з практикою Європейського Суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

1) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

2) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, заява N33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII) зазначив, що особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

На існування презумпції неупередженості судді вказував Європейський суд з прав людини також у справі «Хаушильд проти Данії» у якому зазначив, що суддя вважається неупередженим, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу, в ході об`єктивної перевірки, має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому, враховується думка сторін, однак вирішальним є результат об`єктивної перевірки.

У рішенні у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що у кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Частиною 5 статті 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Проте, заявлений захисником підозрюваного ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 при розгляді клопотання прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку відсторонення ОСОБА_3 від посади лісничого Березниківського лісництва філії «Свалявське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», як не містить і інших, визначених ст. 75, 76 КК України, підстав, які унеможливлюють участь судді у розгляді вказаного кримінального провадження.

Незгода захисника підозрюваного з прийнятими суддею рішеннями у справі не може бути підставою для відводу.

Згідно з п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Таким чином судом не встановлено підстав для задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 , а тому заява задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 80, 81, 369, 371, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 у справі з розгляду клопотання прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 про продовження строку відсторонення ОСОБА_3 від посади лісничого Березниківського лісництва філії «Свалявське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: ОСОБА_1