Справа № 283/1852/23
провадження №1-кс/283/246/2024
У Х В А Л А

05 червня 2024 року слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши

клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3

в кримінальному провадженні, внесеному 27 липня 2023 року в Єдиний державний реєстр досудового розслідування за № 0000220 за ч.1 ст.246 КК України,

про скасування арешту та передачу речових доказів,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою Житомирського апеляційного суду від 23.08.2023, та передачу лісопродукцію породи «вільха» об`ємом 22,7 м3 військовій частині НОМЕР_1 Збройних Сил України.

Так, 27.07.2023 близько 15 год 15 хв до чергової частини відділення поліції № 1 Коростенського РУП ГУ НП в Житомирській області надійшло повідомлення від інспектора УПП в Житомирській області ОСОБА_4 про те, що під час патрулювання автодороги «Київ-Ковель-Ягодин» поруч із с. Шевченкове був зупинений автомобіль марки «RENAUT Т 460», д.н.з. НОМЕР_2 , з напівпричепом до нього марки «SCHMITZ», д.н.з НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_5 , який перевозив лісопродукцію породи «вільха» з невідповідними на вантаж документами.

За результатами огляду місця події лісопродукція породи «вільха» об`ємом 22,7 м? вилучена до відділення поліції № 1 Коростенського РУП ГУ НП в Житомирській області та згідно з постановою слідчого визнана речовим доказом у кримінальному провадженні. Місцем зберігання лісо продукції визначено територію ДП «Малинський лісгосп АПК».

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 23.08.2023 на лісопродукцію породи «вільха» об`ємом 22,7 м? накладено арешт.

Досудовим розслідуванням також установлено, що 11.05.2023 між ПП « ОСОБА_6 » в особі ОСОБА_7 та ФОП ОСОБА_8 укладено договір про надання послуг №7 про зрізання поодиноких дерев, кущів і чагарників з метою очищення земельних ділянок сільськогосподарського призначення (полів), прилеглих територій, лісосмуг вздовж доріг місцевого значення на території Народицької селищної територіальної громади.

Розліснення здійснювалося на земельній ділянці з кадастровим номером :07:003:0005, яка згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку на праві власності належить ПП «Гуто-Мар`ятинське».

Згідно п. 3.1 Договору про надання послуг №7 від 11.05.2023, в результаті обезліснення земельних ділянок виконавець розпоряджається на свій розсуд.

Допитаний як свідок ОСОБА_8 зазначив, що лісопродукція породи «вільха» об`ємом 22,7 м3 перевозилася водієм ОСОБА_5 з с. Гуто-Мар`ятин, на землях ПП «Гуто-Мар`ятинське» проводилося розліснення відповідно до укладеної документації між сторонами, розлісненою деревиною він розпоряджається на власний розсуд, оскільки є її власником згідно Договору про надання послуг №7 від 11.05.2023.

ОСОБА_8 надано 30.04.2023 заяву, в якій він зазначає, що до нього звернулася військова частина НОМЕР_1 з проханням допомогти у забезпечені лісоматеріалами, а тому він не заперечує про передачу вилученої деревини на потреби ЗСУ.

Прокурор зазначає, що наразі є потреба у підтриманні забезпечення Збройних Сил України лісопродукцією з метою належної протидії російській військовій агресії.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви від 04.06.2024 просив розгляд клопотання проводити без його участі, вимоги клопотання просив задовольнити.

Дослідивши матеріали вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 1 ст.1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Щодо вимоги клопотання про скасування арешту.

Як вбачається з поданих матеріалів, прокурор звертається до слідчого судді з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України щодо скасування арешту на речові докази та в порядку ст. 100 КПК України щодо передачі речових доказів військовій частині.

Так, частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з частинами 3 та 4 ст.174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

В даному випадку, кримінальне провадження не закрите і по ньому проводиться досудове розслідування, а тому скасування арешту на майно можливе лише в порядку передбаченому частиною 1 статті 174 КПК України.

З огляду на вказану правову норму, суб`єктом звернення з клопотанням про скасування арешту майна є лише підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна.

А тому, в розумінні статті 174 КПК України, на етапі досудового розслідування кримінального провадження прокурор не є суб`єктом звернення з клопотанням про скасування арешту майна.

Щодо вимоги клопотання про передачу речових доказів.

Відповідно до частини 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000220 є, зокрема, колоди породи «вільха» об`ємом 22,7 м? діаметрами від 18 до 50 см, що підтверджується постановою про заступника начальника СВ ВП №1 Коростенського РУП від 27.07.2023.

Частинами 1 та 2 ст. 100 КПК України передбачено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду по справі №283/1852/23 від 23 серпня 2023 року, накладено арешт на лісо продукцію породи «вільха» (в об`ємі 22,7 м.куб.) та товарно-транспортну накладну від 27.07.2023.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням про передачу речових доказів по кримінальному провадженню, по якому ще проводиться досудове розслідування, прокурор посилається на ст. 100 КПК України.

При цьому прокурором не враховано, що з таким клопотанням він може звернутися не до слідчого судді, а до суду у разі закриття кримінального провадження.

Так, частиною 9 ст. 100 КПК України визначено, що питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Чинний кримінальний процесуальний закон розрізняє поняття «суд» та «слідчий суддя», визначаючи стадії кримінального провадження (досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність) здійснення ними своїх повноважень та належним чином розмежовуючи їх.

Тобто, у випадку, коли кримінальне провадження закрите слідчим, клопотання подане в порядку ч. 9 ст. 100 КПК про долю речових доказів вирішується судом, а не слідчим суддею.

Аналогічний висновок викладений в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15 квітня 2024 року по справі № 554/2506/22.

Вирішення питання про долю речових доказів за клопотанням прокурора на етапі досудового розслідування, без безпосереднього звернення володільця майна до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту на це майно є неможливим та законодавчо невизначеним.

Вимоги клопотання прокурора безпідставні та не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 100, 174 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про скасування арешту майна та передачу речових доказів, поданого в рамках кримінального провадження № 0000220 від 27 липня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч.1 КК України - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Житомирського апеляційного суду.

Слідчий суддя