УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 679/199/21

провадження № 51-5880во23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючогоОСОБА_1 ,
суддівОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши заяву захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 про виправлення описки у постанові колегії суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 26 березня 2024 року,

в с т а н о в и в:

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду постановою від 26 березня 2024 року скасував вирок Хмельницького апеляційного суду від 30 червня 2023 року щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , призначив новий розгляд в суді апеляційної інстанції та обрав засудженим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Захисник ОСОБА_4 звернулась до Суду із заявою про виправлення описки у зазначеній постанові. Вона вважає, що в постанові не вказано рішення колегії суддів про визначення розміру застави або про те, що в даному випадку розмір застави не визначається.

Заслухавши доповідь судді, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити у зв`язку з таким.

Пунктом 1 частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відповідно до частини 1 статті 379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Під загальним поняттям "описка" розуміється неправильне написання слів. Тобто це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його викладу.

Під очевидною арифметичною помилкою слід розуміти ті помилки, які призвели до неправильного підрахунку внаслідок пропущення цифр, неправильного підрахунку тощо.

Зі змісту вищевказаної статті вбачається, що виправлення описки чи очевидної арифметичної помилки є правом, а не обов`язком суду та допускається, якщо описка чи помилка має істотний характер, призводить до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення, спотворює його текст чи може призвести до труднощів або унеможливить його виконання, при цьому не зачіпається суть судового рішення.

Зі змісту постанови Верховного Суду від 26 березня 2024 року вбачається, що жодних описок та очевидних арифметичних помилок в зазначеному судовому рішенні не допущено, а тому доводи, викладені в заяві захисника ОСОБА_4 , є безпідставними.

Враховуючи викладене, правові підстави для виправлення описки в порядку статті 379 КПК відсутні.

Керуючись статтями 379, 442 КПК України, Суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити захиснику ОСОБА_4 у задоволенні заяви про виправлення описки у постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 26 березня 2024 року щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3