Справа № 953/8861/23
н/п 1-кс/953/2825/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді- ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м.Харкові клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження №0001061 від 13.09.2023, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

18 квітня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна, відповідно до якого прокурор просить суд, з метою забезпечення збереження речових доказів, накласти арешт, шляхом заборони володіння, користування та розпорядження майном, яке вилучене під час проведення обшуку 05.04.2024 у період часу з 07:40 год. до 08:47 год. за адресою: АДРЕСА_1 , володільцем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 а саме: 4 порожні магазини до автомату АК, 1 магазин до автомату АК з набоями; металевий предмет з чорною рукояткою, схожий на ніж, із визначенням місця зберігання вказаних речових доказів відповідно до Порядку берігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» - у камері речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001061 від 13.09.2023 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.09.2023 до СУ ГУНП в Харківській області надійшли матеріали з 7-го управління (з обслуговування Харківської області) ДСР НП України про те, що громадянин особи за адресою місця проживання на території м. Харкова та Харківської області організували зберігання та збут вогнепальної зброю та боєприпасів, без передбаченого законом дозволу.

Проведеними слідчими (розшуковими) діями встановлено, що до даного злочину причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Слобожанське Зміївського району Харківської області, громадянин України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

05.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

05.04.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 07.40 год. до 08.47 год., проведено обшук, під час якого виявлено і вилучено: 4 порожні магазини до автомату АК, 1 магазин до автомату АК з набоями; металевий предмет з чорною рукояткою, схожий на ніж. Власником вилученого майна є підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор зазначає, що 05.04.2024 вилучені під час обшуків речі визнані речовими доказами по кримінальному провадженню № 0001061 від 13.09.2023 року. У зв"язку з чим, з метою збереження речових доказів прохає суд накласти на них арешт.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку. Пророром ОСОБА_3 подано до суду письмову заяву про розгляд клопотання без його участі.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку. В матеріалах клопотання, наданих прокурором, міститься клопотання адвоката ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 , про повернення майна, відповідно до якого вказує, що вилучені в ході обшуку предмети не відносяться до предметів чи речей, які мають значення для кримінального провадження, їх придбання та зберігання не передбачають спеціальних дозволів та вони відносяться до предметів загального вжитку.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Слідча суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи №953/8861/23 (1-кс/953/2597/23) за клопотанням про арешт майна, встановила наступне.

24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації. Відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил Росії, що триває і досі.

Згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан. Відповідно до Закону № 10456-IX від 06.02.2024 "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року на 90 діб.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснених на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якій його було вилучено.

Згідно з даними, які містяться в протоколі обшуку від 05.04.2024, майно на яке прокурор прохає накласти арешт, тимчасово вилучене 05.04.2024.

10 квітня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова поштовим шляхом надійшло клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про арешт майна, відповідно до якого слідчий просить з метою забезпечення збереження речових доказів, накласти арешт, шляхом заборони володіння, користування та розпорядження майном, яке вилучене під час проведення обшуку 05.04.2024 у період часу з 07:40 год. до 08:47 год. за адресою: АДРЕСА_1 , володільцем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з відміткою на поштовому конверті, клопотання про арешт майна направлено на адресу Київського районного суду м. Харкова 06 квітня 2024 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвалою слідчої судді Київського районного суду м. Харкова від 10.04.2024 клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором другого відділу Управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження №0001061 від 13.09.2023, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України - повернути прокурору ОСОБА_3 для усунення недоліків, які зазначені в ухвалі протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали слідчої судді Київського районного суду м. Харкова від 10.04.2024 про повернення клопотання отримано прокурором ОСОБА_3 16.04.2024 об 11-00 год.

Клопотання про арешт тимчасового вилученого майна, після доопрацювання подано прокурором до суду 18.04.2024.

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, у зв`язку з чим слідча суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання не пропущений, тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.

З наданих матеріалів встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 13.09.2023 за №0001061.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, за ознаками ч.1 ст.263 КК України внесені до ЄРДР 13.09.2023 за фактом того, що до СУ ГУНП в Харківській області надійшли матеріали від 7-го управління (з обслуговування Харківської області) ДСР НПУ про те, що громадянин за адресою місця проживання на території Харківської області організував зберігання та збут вогнепальної зброї та боєприпасів, без передбаченого законом дозволу (ІТС ІП НП №123 від 13.09.2023). Під час досудового розслідування встановлено ОСОБА_4 , який в гаражі № НОМЕР_1 ГК «ЛУЧ-4» по вул.Сонячній, 2 в м.Харкові , зберігав вогнепальну зброю, бойові припаси, вибухові речовини та пристрої, без передбаченого законом дозволу.

05.04.2024 в період часу з 07 год. 40 хв. по 08 год. 47 хв. в межах вказаного кримінального провадження, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 19.03.2024, було проведено обшук квартири АДРЕСА_4 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого виявлено та вилучено: 1) 4 порожні магазини до автомату АК, 1 магазин до автомату АК з набоями; 2) металевий предмет з чорною рукояткою, схожий на ніж.

При цьому, ухвалою слідчої судді від 19.03.2024 надавався дозвіл на відшукання та вилучення вогнепальної зброї, боєприпасів, вибухових речовин та вибухових пристроїв, засобів зв`язку, документів та чорнових записів, які як самостійно, так і в сукупності з іншими доказами у вказаному кримінальному провадженні, будуть мати суттєве значення для з`ясування обставин злочину, а також розгляду справи по суті.

ОСОБА_4 о 09 годині 05 хвилин 05.04.2024 у кримінальному провадженні №0001061 від 13.09.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України - тобто у придбанні та зберіганні вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин та пристроїв, без передбаченого законом дозволу.

Повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені особисто ОСОБА_4 права підозрюваного оголошені та роз`яснені 05.04.2024.

Приписами ч.1 ст.234 КПК України встановлено, що обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.236 КПК України, при обшуку слідчий, прокурор має право, зокрема, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Приписами ч.1 ст.234 КПК України встановлено, що обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.236 КПК України, при обшуку слідчий, прокурор має право, зокрема, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частиною 2 ст. 167 КПК України визначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Постановою слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 05.04.2024 тимчасове вилучене майно під час проведеного 05.04.2024 обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001061 від 13.09.2023.

Слідча суддя зазначає, що вирішення питання про віднесення матеріальних об`єктів до речових доказів відноситься до повноважень слідчого, який, згідно ч.5 ст.40 КПК України, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

До повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні ( п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України). Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ст. 26 КПК України).

Таким чином слідчий суддя на етапі проведення досудового розслідування не виконує функції слідчого або прокурора у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Однією із засад кримінального провадження є недоторканість права власності.

Відповідно до ч.1 ст.16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, вирішуючи питання щодо обмеження права власності особи під час кримінального провадження, суду слід керуватись нормами Кримінального процесуального законодавства України, які безпосередньо регулюють питання можливого обмеження права власності.

Згідно з п.7 ч. 2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, розпоряджатися чи користуватися ним.

Так, ч.1 ст.170 КПК України зазначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно:

- є доказом злочину;

- підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт з метою збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) може бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України). Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів та запобігання можливості його знищення, втрати, пошкодження.

Дослідженням змісту: витягу з ЄРДР за №0001061 від 13.09.2023, змістом повідомленої підозри, ухвали слідчої судді Київського районного суду м.Харкова від 19.03.2024, якою надано дозвіл на проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; переліку майна, яке були вилучено під час обшуку 05.04.2024, встановлено, що існує сукупність розумних підозр вважати, що відомості, які містяться у вилученому майні, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні.

Тому вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на вказане вище вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Слідча суддя вважає, що передача вищезазначеного вилученого майна на відповідальне зберігання власнику або володільцю з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України не забезпечить їх належної схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення, інших негативних обставин, які не залежать від волі особи, якій він буде наданий на зберігання.

Доводи ОСОБА_4 та його захисника з приводу того, що вилучене майно під час обшуку не підлягає арешту, оскільки вилучені в ході обшуку предмети не відносяться до предметів чи речей, які мають значення для кримінального провадження, їх придбання та зберігання не передбачають спеціальних дозволів та вони відносяться до предметів загального вжитку слідча суддя вважає безпідставними, оскільки арешт майна, з метою забезпечення збереження речових доказів, накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Як вище зазначалося, положення кримінального процесуального закону зобов`язує слідчого судді встановити наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, лише під час розгляду клопотання про арешт майна з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди , завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Разом з цим, в межах розгляду даного клопотання підставою арешту майна прокурор зазначає саме збереження речових доказів. Метою - запобігання можливості майна приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України).

З огляду на зазначене, вилучене майно під час обшуку, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, підлягає арешту незалежно від того, хто є його власником, де знаходиться і незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не буде досягнута мета застосування запобіжного заходу, а саме: запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховування) на певне майно, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

19.03.2024 слідчим суддею, в межах даного кримінального провадження під час розгляду клопотання про проведення обшуку, перевірялись правові підстави для надання дозволу на обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме: наявність достатніх підстав вважати, що відшукуванні речі, документи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи, за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукування та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Зважаючи на приписи ст. 309 та ст. 234 КПК України, вимоги принципу res judicata, слідча суддя вважає, що заперечення представника власника майна в цій частині є безпідставним.

Також слідча суддя вважає за необхідне зауважити, що в межах розгляду даного клопотання, не встановлено допущення органом досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час обшуку.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

При цьому слідча суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч.1 ст.174 КПК).

Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.2 ст.174 КПК України)..

Керуючись 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження №0001061 від 13.09.2023, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 05.04.2024 в період часу з 07 год. 40 хв. по 08 год. 47 хв. в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- 4 порожні магазини до автомату АК, 1 магазин до автомату АК з набоями;

- металевий предмет з чорною рукояткою, схожий на ніж, - шляхом заборони його володіння, користування та розпорядження - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити зберігання речових доказів.

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідча суддя - ОСОБА_1