Провадження № 1-кс/947/7043/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого детектива Підрозділу Територіального управління БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 погодженого з прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Херсон Херсонської області, громадянин України, з вищою освітою, одруженого, має неповнолітню дитину, працює ТДВ «Мукачівський машинобудівний завод» начальником цеху, раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

Детектив звернувся до Київського районного суду м. Одеси з клопотання погоджене з прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 ..

Згідно клопотання вбачається, що у Підрозділом детективів Територіального управління БЕБ в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000273 від 01.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з 07.10.2019 до 13.05.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував на посаді директора ТОВ «Югпромтехмонтаж», основним видом діяльності якого є виробництво інших машин і устаткування спеціального призначення.

Таким чином, перебуваючи на посаді директора ТОВ «Югпромтехмонтаж», здійснюючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції згідно ч. 3 ст. 18 КК України є службовою особою.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», цей Закон поширюється на всіх юридичних осіб, створених відповідно до законодавства України, незалежно від їх організаційно-правових форм і форм власності, на представництва іноземних суб`єктів господарської діяльності (далі - підприємства), які зобов`язані вести бухгалтерський облік та подавати фінансову звітність, а також на операції з виконання державного та місцевих бюджетів і складання фінансової звітності про виконання бюджетів з урахуванням бюджетного законодавства.

Частиною 2 статі 8 вказаного закону визначено, що питання організації бухгалтерського обліку на підприємстві належать до компетенції його власника (власників) або уповноваженого органу (посадової особи) відповідно до законодавства та установчих документів.

Згідно з ч. 1 ст. 10 вищевказаного закону, для забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства зобов`язані проводити інвентаризацію активів і зобов`язань, під час якої перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан і оцінка.

Так, 04.12.2020 о 16 год. 24 хв. посадовими особами ДП «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» оголошено публічну закупівлю робіт з модернізації стендів для контрольних і здавальних випробувань двигунів з очікуваною вартістю 8 450 000,00 гривень (ідентифікатор UA-2020-12-04-003187-a).

За результатами оцінки тендерних пропозицій за вказаною закупівлею переможцем відкритих торгів визнано ТОВ «Югпромтехмонтаж» (36671356).

Далі, 22.01.2021 між Державним підприємством «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» в особі директора ОСОБА_7 (Замовник) та ТОВ «Югпромтехмонтаж» в особі директора ОСОБА_4 (Виконавець), укладено договір № 24А-21 (далі-Договір) предметом якого є: «Надання послуг з модернізації стендів Т6950-000, НОМЕР_1 , НОМЕР_2 для контрольних і здавальних випробувань двигунів Д-30КП/КП-2, ТА-6А, ТА-8В, турбогенератора ТГ-16М (код за ДК 021:2015 : 51100000-3 Послуги зі встановлення електромеханічного та механічного обладнання), які перебувають у безпосередньому віданні та використанні начальника цеху № 2 ДП «НАРП» ОСОБА_8 .

Вартість зазначених послуг відповідно до специфікації № 1 від 22.01.2021 (додаток № 1 до Договору) складає 8 450 000 (вісім мільйонів чотириста п`ятдесят тисяч) грн. 00 коп. з ПДВ.

Відповідно до абз. 2 п. 1.1. Договору, послуги виконуються згідно Технічного завдання (додаток № 2), яке є невід`ємною частиною даного договору.

Крім цього, відповідно до умов Договору:

п. 2.1. Якість послуг повинна відповідати нормам, чинними стандартами (ТУ, ГОСТ, технічній документації) та спеціальними вимогами до даного виду послуг, Спеціальні вимоги, кількість, цінові та гарантійні показники, категорія, необхідність приймання представником Замовника та додаткова інформація, термін виконання та оплата повинні бути відображені у специфікаціях.

п. 2.3. Приймання наданих послуг по кількості, асортименту, якості здійснюється Замовником відповідно до діючого законодавства України.

п. 3.3. Здача-приймання наданих послуг оформляється після завершення робіт представниками Замовника та Виконавця шляхом підписання двостороннього акта виконаних робіт (наданих послуг).

п. 5.1. Порядок оплати попередня, у розмірі 50% (п`ятдесят відсотків) загальної вартості послуг згідно рахунку виставленого Виконавцем. Решту - 50% (п`ятдесят відсотків) вартості партії продукції Замовник сплачує Виконавцю протягом 15-х банківських днів з дати надання послуг, підписання акту приймання-передачі та реєстрації податкової накладної в єдиному реєстрі податкових накладних.

п. 9.1. Даний договір набирає сили з моменту підписання і діє до 31.12.2021. Закінчення строку дії даного договору не звільняє сторони від відповідальності за порушення зобов`язань (у тому числі гарантійних) за даним Договором.

На виконання п. 5.1. Договору, директор ДП «НАРП» ОСОБА_7 надав вказівку підпорядкованим співробітникам відділу бухгалтерського обліку сформувати платіжне доручення № 692 від 10.02.2021 на суму 4 225 000, 00 гривень та перерахував зазначену суму грошових коштів з з банківського рахунку НОМЕР_3 відкритого в АТ «Укрексімбанк» на ім`я ДП «НАРП» на рахунок НОМЕР_4 відкритого в АТ «Укрексімбанк» на ім`я ТОВ «Югпротехмонтаж».

У подальшому, 06.08.2021 між ДП «НАРП» в особі директора ОСОБА_7 та ТОВ «Югпротехмонтаж» в особі директора ОСОБА_4 , укладено додаткову угоду № 1 до Договору, відповідно до якої, пункт 9.1. Договору викладено у наступній редакції: «Даний Договір набирає сили з моменту підписання і діє до 31.12.2021, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань. Закінчення строку дії даного Договору не звільняє Сторони від відповідальності за порушення зобов`язань (у тому числі гарантійних) за даним Договором.

Крім цього, додатковою угодою № 1, у новій редакції викладено п. 2 Специфікації до Договору, а саме: термін виконання 270 (двісті сімдесят) календарних днів з моменту попередньої оплати 50%.

Далі, 08.11.2021 між ДП «НАРП» в особі директора ОСОБА_7 та ТОВ «Югпротехмонтаж» в особі директора ОСОБА_4 укладено додаткову угоду № 2 до Договору № 24А-21 від 22.01.2021, відповідно до якої внесено зміни до п. 2 Специфікації до Договору викладено у наступній редакції, а саме: «Термін виконання 320 (триста двадцять) календарних днів з моменту попередньої оплати 50%».

Так, під час виконання умов договору № 24А-21 від 22.01.2021 у ОСОБА_4 , у невстановлений в ході досудового розслідування точний час та місці, виник злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, а саме: частиною бюджетних коштів, передбачених для оплати за вищевказаним договором, шляхом фактичного невиконання робіт з модернізації випробувальних стендів у повному обсязі та складання первинних облікових документів акту №Ю-024 приймання-передачі виконаних робіт (надання послуг) від 27.09.2021 за договором № 24А-21 від 22.01.2021, із внесенням до нього завідомо неправдивих відомостей щодо обсягів виконаних робіт, з метою безпідставного перерахування на розрахунковий рахунок ТОВ «Югпромтехмонтаж» грошових коштів, які перебували у розпорядженні ДП «НАРП».

Далі, в період часу січня-вересня 2021 року, однак не пізніше 27.09.2021, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, ОСОБА_4 здійснив модернізацію випробувальних стендів Т6950-000, НОМЕР_1 , НОМЕР_2 для контрольних і здавальних випробувань двигунів Д-30КП/КП-2, ТА-6А, ТА-8В, турбогенератора ТГ-16М, в ході чого умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання провів вказані роботи не у повному обсязі, внаслідок не встановлення частини обладнання, а саме: силова шафа (6951) 1 одиниця; датчики вібрації 2 одиниці; датчики термоопір типу TR 10-D - 7 одиниць; датчики струму 6 одиниць;перетворювачі аналогових сигналів 18 одиниць; вимірювачі напруги 10 одиниць та з урахуванням не встановлення силової шафи (6951) до стенду Т6951-000 виконання будь-яких робіт на ньому з демонтажу та монтажу матеріалів та запасних частин по даному стенду не здійснювалось, що призвело до завищення обсягів проведених робіт (установлення обладнання/модернізації випробувальних стендів) на суму 2 064 948 гривень.

Після цього, ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, реалізуючи вій злочинний намір, спрямований на незаконне заволодіння бюджетними коштами, приблизно в середині вересня 2021 року, але не пізніше 27.09.2021, перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідування місці, всупереч умовам Договору № 24А-21 від 22.01.2021, достовірно знаючи, що роботи по ньому виконані не в повному обсязі склав проект акту №Ю-024 приймання-передачі виконаних робіт (надання послуг) від 27.09.2021, до якого вніс неправдиві відомості щодо обсягів проведених робіт (установлення обладнання/модернізації випробувальних стендів), як виконавцем Договору, підписав його, скріпив печаткою ТОВ «Югпромтехмонтаж» та за невстановлених в ході досудового розслідування обставин надав для підпису директору ДП «НАРП» ОСОБА_7 .

В свою чергу, ОСОБА_7 будучи службовою особою та розпорядником бюджетних коштів ДП «НАРП», діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, зловживаючи своїм службовим становищем, 27.09.2021 перебуваючи в приміщенні ДП «НАРП», за адресою: м. Миколаїв, вул. Знаменська, 4, безпідставно, переслідуючи мету розтрати бюджетних коштів в інтересах ОСОБА_4 , підписав акт № Ю-024 приймання-передачі виконаних робіт (надання послуг) від 27.09.2021 з метою незаконного перерахування бюджетних коштів на користь ОСОБА_4 , достовірно знаючи, що фактично роботи у повному обсязі не виконані, та завірив свої підписи відтиском печатки ДП «НАРП».

В подальшому, в період часу з 27.09.2021 до 01.10.2021, більш точної дати та часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, директор ДП «НАРП» ОСОБА_7 переслідуючи мету розтрати бюджетних коштів в інтересах ОСОБА_4 , будучи обізнаним про те, що роботи згідно акту № Ю-024 від 27.09.2021 виконані не в повному обсязі, надав вказівку підпорядкованим співробітникам відділу бухгалтерського обліку сформувати платіжні доручення № 4888 від 01.10.2021 на суму 2 000 000 гривень, №5554 від 18.11.2021 на суму 1 000 000 гривень та № 5856 від 15.12.2021 на суму 1 225 000 гривень, що було виконано та вказані суми грошових коштів, безпідставно перераховані з банківського рахунку НОМЕР_3 відкритого в АТ «Укрексімбанк» на ім`я ДП «НАРП» на рахунок НОМЕР_4 відкритого в АТ «Укрексімбанк» на ім`я ТОВ «Югпромтехмонтаж».

Внаслідок зазначених умисних протиправних дій ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , Державному підприємству «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» завдано матеріальну шкоду в особливо великому розмірі на суму 2 064 948 гривень, що в 600 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

Окрім того, ОСОБА_4 підозрюється у видачі службовою особою завідомо неправдивих документів, що спричинило тяжкі наслідки, за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , приблизно в середині вересня 2021 року, але не пізніше 27.09.2021, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідування місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, реалізуючи вій злочинний намір, спрямований на незаконне заволодіння бюджетними коштами, всупереч умовам Договору № 24А-21 від 22.01.2021, достовірно знаючи, що роботи по ньому виконані не в повному обсязі, склав проект акту приймання-передачі виконаних робіт (надання послуг) №Ю-024 від 27.09.2021, до якого вніс неправдиві відомості щодо обсягів проведених робіт (установлення обладнання/модернізації випробувальних стендів), як виконавцем Договору, а саме: силова шафа (6951) 1 одиниця; датчики вібрації 2 одиниці; датчики термоопір типу TR 10-D - 7 одиниць; датчики струму 6 одиниць;перетворювачі аналогових сигналів 18 одиниць; вимірювачі напруги 10 одиниць та з урахуванням не встановлення силової шафи (6951) до стенду Т6951-000 виконання будь-яких робіт на ньому з демонтажу та монтажу матеріалів та запасних частин по даному стенду не здійснювалось, що призвело до завищення обсягів проведених робіт (установлення обладнання/модернізації випробувальних стендів) на суму 2 064 948 гривень.

В подальшому, ОСОБА_4 приблизно в середині вересня 2021 року, але не пізніше 27.09.2021, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідування місці, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, реалізуючи вій злочинний намір, спрямований на незаконне заволодіння бюджетними коштами, складений ним підроблений акт приймання-передачі виконаних робіт (надання послуг) № Ю-024 від 27.09.2021 підписав, скріпив печаткою ТОВ «Югпротехмонтаж» та за невстановлених в ході досудового розслідування обставин надав для підпису директору ДП «НАРП» ОСОБА_7 .

В подальшому, в період часу з 27.09.2021 до 01.10.2021, більш точної дати та часу в ході досудового розслідування встановити не надалось за можливе, директор ДП «НАРП» ОСОБА_7 переслідуючи мету розтрати бюджетних коштів в інтересах ОСОБА_4 , будучи обізнаним про те, що роботи згідно акту № Ю-024 від 27.09.2021 виконані не в повному обсязі, надав вказівку підпорядкованим співробітникам відділу бухгалтерського обліку сформувати платіжні доручення № 4888 від 01.10.2021 на суму 2 000 000 гривень, №5554 від 18.11.2021 на суму 1 000 000 гривень та № 5856 від 15.12.2021 на суму 1 225 000 гривень, що було виконано та вказані суми грошових коштів, безпідставно перераховані з банківського рахунку НОМЕР_3 відкритого в АТ «Укрексімбанк» на ім`я ДП «НАРП» на рахунок НОМЕР_4 відкритого в АТ «Укрексімбанк» на ім`я ТОВ «Югпромтехмонтаж».

Внаслідок зазначених умисних протиправних дій ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , Державному підприємству «Миколаївський авіаремонтний завод «НАРП» завдано матеріальну на суму 2 064 948 гривень, що відповідно до п. 4 примітки до ст. 364 КК України є тяжкими наслідками.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник та підозрюваний заперечували, проти задоволення клопотання. Пояснили, що підозра не є обгрунтованою, відповідні роботи повністю були виконані, комплектуючі були встановлені. При цьому з матеріалів службового розслідування вбачається, що частина деталей були вкрадені. Постачальник не несе відповідальності за долю обладнання через тривалий час. Водночас, звертав увагу на відсутність процесуальних ризиків. Просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1 Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Частиною 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

3.3. Обставини, встановлені слідчим суддею

21.05.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.

3.4. Оцінка обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності наведених прокурором фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, наведені прокурором обставини та надані на їх підтвердження матеріали свідчать про існування достатніх підстав вважати, що сталися події зазначених кримінальних правопорушень, які дали підстави для повідомлення ОСОБА_4 про підозру, та останній має зв`язок з цими подіями.

Такі висновки слідчого судді підтверджуються наданими прокурором матеріалами, зокрема:

-заява директора ДП «НАРП» №2114 від 21.10.2022 про вчинення кримінального правопорушення;

-висновок службового розслідування № 35 від 07.10.2022;

-висновок експертів за результатами проведення судової комплексної товарознавчої, авіаційно-технічної та економічної експертизи №2011/23-54/2012/23-52/2013/23-72 від 12.02.2024;

-висновок судової почеркознавчої експертизи № СЕ-19/115-24/6585-ПЧ від 16.04.2024;

-протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 24.04.2024;

-протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 від 24.04.2024;

-відомості позабалансового рахунку 072 (невідшкодовані нестачі та втрати від порчі цінностей) ТОВ «НАРП»;

-відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми доходів, нарахованих фізичній особі податковим агентом, та/або суми доходів, отриманих самозайнятими особами, а також суму річного доходу, задекларованого фізичною особою в податковій декларації про майновий стан і доходи;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

3.5. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

3.6. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого за ч.5 ст.191 КК України, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до особливо тяжких злочинів.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Так, у ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 є тимчасово переміщеною особою та не має власного житла за місцем проведення досудового розслідування.

Зазначені обставини свідчать про те, що підозрюваний може переховуватися з огляду на покарання, яке загрожує у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого правопорушення. Майновий стан підозрюваного та наявність у нього впливого кола зв`язків свідчать про реальну можливість впродовж тривалого часу ухилятися від кримінальної відповідальності, та в такий спосіб переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про обґрунтованість доводів прокурора щодо існування зазначеного ризику.

3.7. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні.

Наявність зазначеного ризику обґрунтовується характером та обставинами вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, зокрема, залучення на окремих його етапах інших осіб, використання службових зв`язків. Викладене свідчить про існування ризику впливу на цих осіб з боку підозрюваного з метою підбурювання їх до дачі неправдивих показань.

3.8. Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя вважає зазначений ризик недоведений.

3.9 Щодо можливого застосування іншого запобіжного заходу

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному необхідно врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам.

Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

3.10. Висновки слідчого судді

Слідчий суддя, враховуючи встановлені обставини, існування ризиків в їх сукупності та взаємозв`язку, на переконання слідчого судді запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може негативно вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Таким чином, прокурором під час розгляду клопотання, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, доведено недостатність для запобігання вказаному ризику застосування до підозрюваного більш м`яких ніж тримання під вартою запобіжних заходів, а це у свою чергу, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, згідно ч.1, п.5 ч.2 ст.183 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

3.11. Щодо визначення розміру застави

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв`язки, має родину, неповнолітню дитину, постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, позитивно характеризується, раніше не судимий, а також ступінь встановлених ризиків, то слідчий суддя приходить до висновку, що застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 242 240 грн. зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом.

3.12. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

У разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками та іншими учасниками кримінального провадження, визначеними слідчим або прокурором, здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності).

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України.

За таких підстав клопотання детектива про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 193, 194 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого детектива Підрозділу Територіального управління БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 погодженого з прокурором Миколаївської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16 липня 2024 року включно.

Визначити розмір застави в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 242 240 (двісті сорок дві тисяч двісті сорок) гривень, за умови внесення якої на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області, ОСОБА_4 слід негайно звільнити з - під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № НОМЕР_5 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язки строком до 16 липня 2024 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками та іншими учасниками кримінального провадження, визначеними слідчим або прокурором, здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (у разі наявності).

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1