Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3471/24
У Х В А Л А

22 березня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000558 від 20.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України,

ВСТАНОВИВ:

cлідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , звернувся з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вороньків Бориспільського району Київської області, громадянина України, одруженого, має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_8 2017 року народження, працює директором ТОВ «Укрекодар», зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000558 від 20.03.2024, в межах якого ОСОБА_6 21.03.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого 348 КК України.

За версією сторони обвинувачення, 20.03.2024 приблизно о 06 годині 50 хвилин, працівники Державного бюро розслідувань, виконуючи свої службові обов`язки, прибули до квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якій зареєстрований та проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для проведення невідкладних слідчих дій в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000482 від 07.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4ст. 425, ч. 3 ст. 413 КК України.

В подальшому, з метою проведення невідкладної слідчої дії у приміщенні зазначеної квартири, працівники Державного бюро розслідувань неодноразово представились та чітко висловили законні вимоги щодо необхідності відкриття вхідних дверей.

В цей час у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, спрямований на вбивство працівників Державного бюро розслідувань, у зв`язку із виконанням цими працівниками своїх службових обов`язків.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті працівникам Державного бюро розслідувань у зв`язку з виконанням своїх службових обов`язків, ОСОБА_6 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_2 , діючи умисно, усвідомлюючи, що його дії носять незаконний та протиправний характер, на ґрунті неприязного відношення та зневажливого ставлення до працівників правоохоронних органів, з метою позбавлення життя, взяв з сейфу предмет, схожий на пістолет Форт-12, перезарядив його, тим самим привівши в бойову готовність. В подальшому, ОСОБА_6 направив заряджений предмет, схожий на бойовий пістолет в напрямку вхідних дверей, за якими знаходився ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перебував у форменому одязі та здійснював свої функціональні обов`язки, здійснив один прицільний постріл, чим вчинив замах на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

21.03.2024 слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодження прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , повідомлено про підозру ОСОБА_6 у замаху на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

Вважає, що наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, зокрема тих, які мешкають з ним в одному будинку, які бачили та чули шум із квартири в день вчинення злочину, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки має низький рівень правосвідомості, зневажливе ставлення до норм моралі та громадського порядку. При цьому, покликається на тяжкість та характер кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_6 .

Стверджує, що менш суворі запобіжні заходи не можуть запобігти наведеним ризикам.

Просить застосувати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб з поміщенням до ДУ «Київський слідчий ізолятор» без визначення розміру застави на підставі п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів, викладених у ньому, просив таке задовольнити.

Захисники та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечили.

Підозрюваний пояснив, що напередодні 19.03.2024 між ним та невідомими особами відбувся словесний конфлікт, під час якого невідомі повідомили, що він має готуватись до помсти з їх боку. О 06.55 20.03.2024 він та його сім`я прокинулись від того, що невідомі особи вибивали двері. Через вічко він побачив трьох невідомих, які перебували в чорних балаклавах та кепках-бейсболках, які почали виламувати двері за допомогою кувалди. Не усвідомлюючи, що невідомі особи є працівниками правоохоронного органу, побоюючись за свою сім`ю та майно він дістав із сейфу пістолет, який перебував в його законному користуванні, він попередив останніх щоб вони відійшли від дверей оскільки буде стріляти, а дружині сказав викликати поліцію. Оскільки грюкіт не припинявся, з метою залякати нападників він, перебуваючи в квартирі, після попереднього попередження здійснив постріл в нижню частину вхідних дверей. В нього броньовані двері, а тому він був впевнений, що куля їх не проб`є, що і сталося. Після того, як на деякий час грюкіт припинився то почув від дружини, яка зателефонувала охоронцю житлового будинку, що це можуть бути працівники ДБР. Надалі він попросив невідомих осіб представитись, а після того як побачив через вічко службове посвідчення повідомив, що складає зброю і відчиняє двері, що і зробив. Умислу на позбавлення будь-чийого життя він не мав.

В письмовому запереченні захисник ОСОБА_5 покликається на наступні обставини:

- повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення здійснено за відсутності захисника, та з пропуском встановленого добового строку на її вручення. Всі подальші процесуальні дії щодо її вручення тому є незаконними;

- заявлені прокурором ризики необґрунтовані та засновані на припущеннях, а підозра необгрунтована;

- підозрюваний має постійне місце проживання, одружений, має малолітнього сина, раніше не судимий, працевлаштований, має на утриманні матір, яка потребує догляду, у зв`язку з хворобою.

Просить обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, або з можливістю внесення застави.

В письмовому запереченні захисник ОСОБА_4 у разі застосування застави як альтернативного заходу вважає за можливе визначити її у розмірі 190 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши доводи сторони обвинувачення та захисту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов до такого.

За приписами ч. 2 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З`ясовано, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000558 від 20.03.2024, стосовно вчинення кримінального правопорушення, передбаченого 348 КК України.

20.03.2024 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 .

21.03.2024 ОСОБА_6 слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.

З приводу доводів сторони захисту щодо порушення процедури вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 слід зазначити наступне.

Відповідно до вимог ч.ч. 1-3 ст. 278 КПК письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Водночас, за приписами п. 7 ч. 1 ст. 615 КПК у разі наявності об`єктивних обставин, що унеможливлюють вручення затриманій особі письмового повідомлення про підозру у строки, встановлені статтею 278 цього Кодексу, якщо такі процесуальні дії здійснюються в умовах воєнного стану, строк для вручення письмового повідомлення про підозру затриманій особі може бути продовжено до сорока восьми годин. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру упродовж сорока восьми годин з моменту її затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Як вбачається з із змісту повідомлення про підозру ОСОБА_6 , таке складено слідчим та погоджено прокурором 21.03.2024, тобто в один день.

Слідчий суддя вважає, що правовий наслідок недотримання обов`язку вручення повідомлення про підозру в строки встановлені в ч. 2 ст. 278, п. 7 ч. 1 ст. 615 КПК полягає у виникненні обов`язку негайно звільнити затриману особу, однак їх недотримання не впливає на легальність процедури повідомлення про підозру, зазначену в ч. 1 ст. 278 КПК.

З приводу доводів щодо вручення повідомлення про підозру за відсутності захисника, слідчий суддя зазначає, що глава 22 КПК України не містить будь-яких застережень про необхідність залучення захисника при здійсненні повідомлення особі про підозру (постанова Верховного Суду від 01.08.2022 у справі № 161/7088/20).

Отже відсутні підстави стверджувати про наявність істотних порушень вимог законодавства під час вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_6 .

Слідчий суддя перевірив наявність обґрунтованої підозри дослідивши надані стороною обвинувачення матеріали, а саме:

- протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 20.03.2024;

- протокол допиту потерпілого - о/у в ОВС ДБР ОСОБА_9 ;

- протокол допиту свідка - співробітника ДБР ОСОБА_11 ;

- протокол допиту свідка - співробітника ДБР ОСОБА_12 ;

- протокол допиту свідка - співробітника ДБР ОСОБА_13 ;

- протокол обшуку житла за адресою: АДРЕСА_1 від 20.03.2024, проведений на підставі постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_14

- протокол допиту свідка ОСОБА_15 .

Фактичні дані, які місяться в зазначених матеріалах достатні для висновку про зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з обставинами вчиненого на думку сторони обвинувачення кримінального правопорушення.

Також у судовому засіданні за клопотанням сторони захисту було допитано свідка ОСОБА_16 , яка підтвердила версію підозрюваного щодо обставин події 20.03.2024, та допитано свідка ОСОБА_17 , якому безпосередньо невідомі обставини події, однак який надав позитивну характеристику підозрюваному.

На даний час, в слідчого судді відсутні підстави вважати, що дії підозрюваного із здійснення пострілу з вогнепальної зброї в двері, усвідомлюючи, що це може заподіяти шкоду життю, здоров`ю людині, були абсолютно необхідними для реалізації його конституційних прав на захист життя, здоров`я, захисту житла, узгоджувалися з правилами поводження із зброєю, а відтак такі об`єктивно містять ознаки суспільно-небезпечного діяння за яке встановлена кримінальна відповідальність.

Достовірне встановлення всіх обстави події, спрямованості умислу підозрюваного, правильність кваліфікації його дій не є завданням та не можуть бути об`єктивно здійснені під час розгляду слідчим суддею питання про застосування запобіжного заходу.

Поряд з цим, версія сторони захисту підлягає ретельній перевірці в ході проведення досудового розслідування.

Розглянувши доводи, сторони обвинувачення щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК слідчий суддя зауважує наступне.

Оцінюючи ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду слідчий суддя виходить насамперед з тяжкості покарання, яке загрожує ОСОБА_6 , у разі доведення його вини.

Так, санкція 348 КК України допускає призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

З урахуванням даних про особу підозрюваного слідчий суддя вважає, що зазначений ризик є актуальним.

Також, враховуючи характер кримінального правопорушення згідно висуненої підозри, а також дані про особу ОСОБА_6 , не виключається ризик незаконного впливу з його боку на свідків.

З урахуванням відсутності даних щодо попередніх судимостей та негативних характеристик, висунення підозр ОСОБА_6 у інших кримінальних провадженнях , його офіційного працевлаштування, слідчий суддя вважає заявлений ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень не доведеним, а покликання в клопотанні на його низький рівень правосвідомості, зневажливе ставлення до норм моралі та громадського порядку мають загальних характер.

Таким чином, прокурором доведено наявність ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, а також незаконного впливу на свідків, що в поєднанні з обґрунтованістю підозри є підставою для застосування запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання щодо застування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя дійшов до такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК).

Згідно вимог ч. 1 ст. 197 КПК строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Оцінивши в сукупності всі обставини, наведені в ст. 178 КПК, врахувавши вимоги ст.183 КПК, слідчий суддя зазначає, що підозра у вчиненні умисного, особливо тяжкого, кримінального правопорушення, пов`язаного з застосуванням вогнепальної зброї, у поєднанні з відсутністю достатньо міцних соціальних зв`язків, свідчать про те, що більш м`якші запобіжні заходи ніж тримання під вартою на даному етапі не зможуть запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Протипоказань утримання підозрюваного в умовах слідчого ізолятора через стан його здоров`я також не встановлено.

Поряд з цим, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 183 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Покликання сторони обвинувачення на п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК як на підставу не визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави є безпідставним, оскільки дані про загибель людини внаслідок кримінального правопорушення відсутні.

З урахуванням всіх обставин, зокрема, не спричинення діями підозрюваного згідно висуненої підозри реальної шкоди життю чи здоров`ю людини, вагомість наданих стороною доказів на доведення спрямованості дій ОСОБА_6 на вбивство працівника правоохоронного органу, наявності в підозрюваного легального джерела доходів та певних соціальних зв`язків, необхідно визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Враховуючи майновий стан підозрюваного розмір застави необхідно визначити у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів доходів громадян, тобто в межах, встановлених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК, що не буде завідомо непомірним для нього.

У разі внесення застави на підозрюваного необхідно покласти окремі процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК, а саме: 1. прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом та вимогою; 2. не відлучатися за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3. повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; 4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного під вартою слід визначити тривалістю 60 днів та обчислювати з 20 березня 2024 року (момент затримання) до 18 травня 2024 року.

Таким чином, клопотання слід задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 196, 197 КПК, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , у межах кримінального провадження внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000558 від 20.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України - задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вороньків Бориспільського району Київської області, громадянина України, одруженого, має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_8 2017 року народження, працює директором ТОВ «Укрекодар», зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком на 60 днів, тобто до 18.05.2024 із можливістю внесення застави у розмірі трьохсот прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що складає 908 400, 00 /дев`ятсот вісім тисяч чотириста/ гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_6 :

1. прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом та вимогою;

2. не відлучатися за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Зазначені обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_6 строком на 60 днів, який починається з моменту звільнення з-під варти, в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 днів, обчислюється з 20 березня 2024 року і припиняє свою дію 18 травня 2024 року.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження - для відома.

Копію ухвали направити ДУ «Київський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення їй ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1