Справа №700/1014/23
Номер провадження 1-кп/710/48/24
УХВАЛА

19.03.2024 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області у колегіальному складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники процесу:

прокурор Шполянського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_5

захисник ОСОБА_6 ,

обвинувачений ОСОБА_7 ,

потерпілий ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шполянського районного суду Черкаської області в залі суду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000143 від 19.06.2019 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.350, ч.3 ст. 350, ч.2 ст. 262 КК України

ВСТАНОВИВ:

21.11.2023 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшли матеріали кримінального провадження № 0000143 від 19.06.2019 щодо ОСОБА_7 за ч.2 ст.350, ч.3 ст. 350, ч.2 ст. 262 КК України.

21.11.2023 ухвалою судді було призначено підготовче судове засідання.

12.12.2023 ухвалою суду справу призначено до судового розгляду.

19.03.2024 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшло клопотання від прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два мысяці.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 350, ч.3 ст.350, ч.1 ст. 262 КК України, які згідно із ст. 12 КК України є тяжкими та особливо тяжкими умисними злочинами, покарання за які передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років.

Є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, може постійно змінювати своє місце проживання і у такий спосіб переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки обвинувачений перебував у державному розшуку під час досудового розслідування, а саме в період з 24.06.2019 по 12.09.2023. Крім того, перебуваючи на волі, обвинувачений може незаконно впливати на свідків та потерпілих, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам. Підстав для зміни, скасування чи обрання більш м`якого запобіжного заходу на цей час не встановлено.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання про продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою.

Потерпілий підтримав заявлене прокурором клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_7 у судовому засіданні просив визначити йому заставу.

Захисник підтримала позицію обвинуваченого.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд зазначає таке.

Згідно ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді від 12.09.2023 Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_9 щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 20.10.2023.

Ухвалою слідчого судді від 19.10.2023 Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_9 щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 22.11.2023.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 ухвалою слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_9 від 21.11.2023 продовжено до 27.11.2023.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 27.11.2023 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 27.01.2024.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 23.01.2024 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 23.03.2024.

Згідно із ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом закону, відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію та майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На час розгляду питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою ризики, які були підставою для обрання заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді триманні під вартою відносно обвинуваченого, не зменшилися, а саме: можливе переховування обвинуваченого від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, зокрема проти життя і здоров`я особи.

Санкція ч.3 ст. 350 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до дванадцяти років. Відповідно до ч.6 ст. 12 КК України означений злочин є особливо тяжким злочином. Отже ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину. ОСОБА_7 офіційно не працює, не має стійких соціальних зав`язків. Термін запобіжного заходу у виді тримання під вартою обраного ОСОБА_7 закінчується 27.01.2024. До цього часу допит свідків не проводився, будь-якої інформації про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено, тому клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 потрібно задовольнити.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом лише при обранні запобіжного заходу і відповідно до п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованості підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і продовження тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості.

Суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Згідно з п.3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ.

Враховуючи викладене суд вважає, що необхідним розміром застави, який достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків, буде 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605600 грн.

На підставі наведеного, керуючись 176 - 178, 182, 183, 184, 186, 194, 196, 197, 205, 315, 372, 392, 395, 532 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу задовольнити.

ПродовжитиОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 350, ч. 3 ст. 350, ч. 2 ст. 262 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою на два місяці з утриманням в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» УДПтС України до 19.05.2024, про що оголосити йому негайно під розписку.

Строк дії ухвали до 19.05.2024 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити ОСОБА_7 , заставу - 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605600 грн.

Підозрюваний (обвинувачений) або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_7 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Покласти на ОСОБА_7 у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до суду;

-не відлучатися з місця проживання без дозволу суду;

- утримуватися від спілкування з іншими учасниками кримінального провадження, а саме: свідками у цьому ж кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного (обвинуваченого) з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний (обвинувачений) зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3