Провадження № 1-кс/947/8067/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2024 рокуслідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 та її захисників адвокатів: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу (застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою) та звернення застави в дохід держави в рамках кримінального провадження № 0001126 від 23.08.2023 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Нерушай Татарбунарського району Одеської області, громадянки України, з вищою освітою, не одруженої, завідуючої Амбулаторією №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Суть поданого прокурором клопотання.

У провадженні слідчого судді Київського районного суду м. Одеси перебуває клопотання про зміну запобіжного заходу (застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою) та звернення застави в дохід держави в рамках кримінального провадження № 0001126 від 23.08.2023 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому прокурор просить: застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 2 (два) місяці ; згідно абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначати; згідно ч.ч. 8-10 ст. 182 КПК України заставу у розмірі 757 000 (семисот п`ятдесяти семи тисяч) гривень, які було внесено на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими слідчого відідлу ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001126 від 23.08.2023.

В рамках означеного кримінального провадження 21.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 358 КК України.

22.03.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси обрано відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту (з забороною залишати житло цілодобово за виключенням необхідності залишати житло під час оголошення повітряної тривоги) на строк до 21.05.2024 із покладенням на останню обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України:

-прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою;

-утримуватися від спілкування зі свідками, іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

13.05.2024 ОСОБА_4 було повідмолено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України за кваліфікуючими ознаками: підроблення офіційного документа, який видається та посвідчується підприємством, і який надає права та звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, вчинене організованою групою;

ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України за кваліфікуючими ознаками: підроблення офіційного документа, який видається та посвідчується підприємством, і який надає права та звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, вчинене повторно організованою групою;

ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України за кваліфікуючими ознаками: складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, вчинене організованою групою;

ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 1141 КК України за кваліфікуючими ознаками: перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, вчинене організованою групою.

13.05.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси змінено підозрюваній ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 21.05.2024 та визначено розмір застави у розмірі 250 (двісті п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 757 000 (сімсот п`ятдесят сім тисяч) гривень, які було внесено на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області. Крім того, вказаною ухвалою слідчого судді на ОСОБА_4 покладено наступні обов`язки:

-прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою;

-утримуватися від спілкування зі свідками, іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Також, ухвалою слідчого судді від 13.05.2024 роз`яснено підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Вказані положення додатково роз`яснено підозрюваній ОСОБА_4 15.05.2024 в Державній установі «Одеській слідчий ізолятор» під особистий підпис ОСОБА_4

20.05.2024 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси продовжено строком до 20.07.2024 дію вищевказаних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Прокурор у клопотанні посилається на те, що наразі підозрювана ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні: нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеження волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років; нетяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, а також тяжкого злочину проти основ національної безпеки України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Одночасно, прокурор зазначає, що ОСОБА_4 порушила покладені на неї ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, посилаючись на наступні обставини.

Відповідно до додаткових показань свідка лікаря загальної практики сімейної медицини КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_7 , ОСОБА_4 зв`язувалась особисто з нею за допомогою засобів мобільного зв`язку через старшу медичну сестру КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_8 та направила до ОСОБА_7 пацієнтку ОСОБА_9 , яка фактично не потребувала лікування та наполягала на отриманні від лікаря направлення до лікарні неврологічного профілю для її сина ОСОБА_10 , який самостійно на прийом не з`явився, при цьому посилаючись на завідуючу ОСОБА_4 . При цьому, ОСОБА_10 не використав відповідні направлення. Вказаний факт свідчить про перше фактичне порушення ОСОБА_4 обов`язків, покладених на неї 22.03.2024 та 13.05.2024 ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси в частині утримання від спілкування зі свідками.

Крім того, відповідно до додаткових показань свідка лікаря загальної практики сімейної медицини КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_7 , 14.06.2024 ОСОБА_11 особисто повідомила ОСОБА_7 про те, що саме ОСОБА_4 надала грошові кошти для внесення застави за ОСОБА_11 та сприяла зменшенню застави у сім разів. Вказаний факт свідчить про друге фактичне порушення ОСОБА_4 обов`язків, покладених на неї 22.03.2024 та 13.05.2024 ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси в частині утримання від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні.

Також, відповідно до показань свідка лікаря загальної практики сімейної медицини КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_12 . 31.05.2024 підозрювана

ОСОБА_4 через довірену особу передала останньому записку наступного змісту: «Дима! Львов. 17 каб. Организуй заявление от коллектива на департамент, ДБР и прокуратуру, заявление что и как происходило, подпишите сотрудники и больные, возможно, что выгнали, кто был записан к врачам, ваша помощь нужна…и понимание. Не надо ничего бояться. Давай сегодня встретимся, сухой, храм. Там будет моя машина, я буду во дворе. Скоро номер поменяю, при встрече договоримся, ты же понимаешь, что это делается, так как…все при встрече. Думаю Бужак, ОСОБА_13 , Змиевская, ОСОБА_14 все подпишут». Після цього, ОСОБА_4 , зустрілась з ОСОБА_12 у раніше визначеному нею місці на території с. Сухий Лиман Одеської області та намагалась схилити останнього до вчинення дій, які фактично (на її думку) «мають» покращити її становище в якості підозрюваної. Вказані дії, в тому числі фактична конспірація ОСОБА_4 (у вигляді спілкування через третіх осіб, зміна мобільних номерів телефонів, направлення рукописних записок та подальше їх знищення) свідчать про обізнаність та усвідомлення підозрюваною про факт порушення обов`язків, покладених на неї 22.03.2024 та 13.05.2024 ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси в частині утримання від спілкування зі свідками (втретє).

Крім того, 11.06.2024 особисто ОСОБА_4 було вручено повістку про виклик на 14.06.2024 об 11 год 00 хв до слідчого Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Ак. Філатова, 15А. Так, 14.06.2024 підозрювана ОСОБА_4 за викликом до слідчого не з`явилась, на адресу органу досудового розслідування не надходило жодних повідомлень про поважні причини неприбуття підозрюваної ОСОБА_4 на виклик. Вказаний факт свідчить про четверте фактичне порушення ОСОБА_4 обов`язків, покладених на неї 22.03.2024 та 13.05.2024 ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси в частині неявки за викликом до слідчого без поважних причин.

Крім того, станом на теперішній час, підозрюваною ОСОБА_4 не долучено до матеріалів кримінального провадження жодних документів, що підтверджують факт здачі на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, що свідчить про фактичне порушення ОСОБА_4 обов`язків, покладених на неї 22.03.2024 та 13.05.2024 ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси.

На переконання прокурора, наведені обставини свідчать про наявність в рамках данного кримінального провадження ризиків, передбачених п.п 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також підстав для зміни запобіжного заходу ОСОБА_4 на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та звернення застави у дохід держави.

Позиція учасників судового засідання.

Прокурор підтримала клопотання з наведених у ньому мотивів та звернула увагу, що ризики, передбачен п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України на теперішній час існують. Прокурор повідомила, що підозрювана порушила покладені на неї обов`язки щодо заборони спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, явки до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою та здачі на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 вважала клопотання прокурора необгрунтованим та таким, що направлене на вчинення тиску на підозрювану ОСОБА_4 з метою спонукання визнання нею вини у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень. Не відповідають дійсності й доводи прокурора щодо порушення підзахисною обов`язків в частині спілкування зі свідками. З огляду на неприязні відносини між свідком ОСОБА_7 , яка є підлеглою ОСОБА_4 , та підозрюваною, свідчення такого свідка не можуть бути об`єктивними. Крім того, захисник вказує на те, що свідок ОСОБА_12 , на спілкування з яким також вказує прокурор, був вперше допитаний лише 05.06.2024. При цьому, за осбтавин викладених у клопотанні ОСОБА_4 нібито спілкувалася з ним 31.05.2024. Щодо спілкування з іншою підозрюваною ОСОБА_11 , зокрема те, що остання повідомила, що саме ОСОБА_4 надала їй кошти для внесення на рахунок застави та сприяла зменшенню розміру такої застави про що також повідомила свідок ОСОБА_7 , адвокат ОСОБА_5 зазанає, що будь-які підтведження факту спілкування підозрюваної ОСОБА_4 з підозрюваною ОСОБА_11 наразі відсутні. Більше того, щодо неявки за викликом слідчого, захисник зазначила, що ОСОБА_4 особисто повідомила слідчого про свої неприбуття та її неявка до слідчого не носить системний хаарктер. Навпаки підзахисна завжди з`являлася за викликом слідчого. В частині нездачі закордонного паспорту, строк якого сплинув у 2023 році, було подано заяву з проханням прийнняття такого документу для зберігання. З викладених зобставин, адвокат ОСОБА_5 вважає, що всі викладені доводи прокурора в обгрунтування поданного нею клопотання не знайшли свого підтвердження. Долучила письмові заперечення, які просила врахувати.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_6 підтримав думку коллеги, посилаючись на необгрунтвоність клопотання та необхідність у відмові у його задоволенні. Крім того, долучив скріншот з месенджера ОСОБА_4 , з якого вбачається факт здійснення підзахисною виклику слідчому.

Підозрювана підтримала думку своїх захисників, просила відмовити у задоволенні клопотання.

Мотиви слідчого судді

Дослідивши клопотання прокурора, письмові заперечення сторони захисту, заслухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя.

Відповідно до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких належать, зокрема, і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Частиною 1 ст. 200 КПК України визначене право прокурора, слідчого за погодженням з прокурором звернутися в порядку, передбаченому ст. 184 КПК України, до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

Частиною 8 ст. 182 КПК України встанволено, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Відповідно до ч. 9 ст. 182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Згідно з ч. 10 ст. 182 КПК України разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Оцінка обґрунтованості підозри.

13.05.2024 ОСОБА_4 повідмолено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні, кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності наведених прокурором фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обгрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри стороною обвинувачення підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження: повідомленням про виявлення ознак кримінального правопорушення Управління стратегічних розслідування в Одеській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 22.08.2023; повідомленням про виявлення ознак кримінального правопорушення Управління СБ України в Одеській області; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 (голова ЛКК КНП «ЦПМСД №3» ОМР) від 30.08.2023, яка повідомила, що підлеглою їй завідувачем АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_4 здійснювалась систематична підробка медичної документації з метою сприяння громадянам України у безперешкодному проходженні МСЕК поза межами встановленого законодавством порядку направлення громадян України на відповідну медичну комісію; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 (директор КНП «ЦПМСД №3» ОМР) від 04.09.2023, яка повідомила, що підлеглою їй завідувачем АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_4 здійснювалась систематична підробка медичної документації з метою сприяння громадянам України у безперешкодному проходженні МСЕК поза межами встановленого законодавством порядку направлення громадян України на відповідну медичну комісію; протоколом обшуку у приміщеннях Комунальної установи «Одеський обласний центр Медико-соціальної експертизи» ООР за адресою: АДРЕСА_3 від 22.09.2023, в ході якого вилучено речові докази (підроблена медична документація, складена від імені лікарів різних медичних закладів, розташованих на території Одеської територіальної громади); протоколом обшуку у приміщеннях Амбулаторії № 3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 3» Одеської міської ради, за адресою: АДРЕСА_4 від 22.09.2023, в ході якого вилучено речові докази (комп`ютерну техніку та особисті печатки лікарів, причетних до вчинення кримінального правопорушення); протоколом обшуку за місцем фактичного мешкання сімейного лікаря АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_17 , за адресою:

АДРЕСА_5 від 22.09.2023, в ході якого вилучено речові докази (в тому числі особистий мобільний телефон ОСОБА_17 ); протоколом обшуку за місцем фактичного мешкання завідувачки АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_6 від 18.10.2023, в ході якого вилучено речові докази (в тому числі особисті мобільні телефони ОСОБА_4 , чорнові записи); висновками судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за результатами проведення 25-ти (двадцяти п`яти) судових почеркознавчих експертиз за експертною спеціальністю 1.1. «Дослідження почерку і підписів», які підтверджують факти виконання записів у підробленій медичній документації завідувачкою АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_4 , лікарем загальної практики АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_17 , медичною сестрою АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_18 та молодшою медичною сестрою АСМ №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_11 ; висновками судових експертів Одеського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за результатами проведення 20-ти (двадцяти) судових технічних експертиз реквізитів документів за експертною спеціальністю 2.3. «Дослідження друкарських форм та інших засобів виготовлення документів», які підтверджують факти виконання печаток на підробленій медичній документації за допомогою кліше особистих печаток ОСОБА_4 (які фактично використовуються ними під час здійснення професійної діяльності та раніше були вилучені в ході проведення обшуків за місцем фактичної трудової діяльності фігурантів), а також підтверджують факти невідповідності кліше печаток та штампів КНП «ЦПМСД №3» ОМР, та особистої печатки голови ЛКК печаткам та штампам встановленого зразка; протоколом допиту свідка ОСОБА_19 (самозайнята особа, яка фактично співпрацює з лікарнями міста Одеси та здійснює виготовлення печаток та штампів на замовлення лікарів) від 07.02.2024, який фактично повідомив, що здійснював виготовлення печаток та штампів різних медичних закладів, розташованих на території м. Одеси та лікарів відповідних медичних закладів на особисте замовлення ОСОБА_4 , а також те, що сплата за відповідні печатки та штампи здійснювалась самостійно ОСОБА_4 на розрахунковий рахунок ОСОБА_19 , відкритий в АТ «КБ «ПриватБанк»; протоколом огляду особистого мобільного телефону ОСОБА_19 , в ході якого виявлено особисте листування між ОСОБА_19 та ОСОБА_4 за фактом відправлення ОСОБА_4 різної медичної документації (прикладів печаток) та факту погодження макетів кліше печаток, раніше замовлених ОСОБА_4 ; матеріалами та оглядом матеріалів тимчасового доступу до речей і документів, здійсненого в АТ «КБ «ПриватБанк», якими підтверджено факт відправки грошових коштів ОСОБА_4 на розрахунковий рахунок ОСОБА_19 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_20 (дільничний психіатр по Київському району м. Одеси КНП «Міський психіатричний диспансер» ОМР), яка повідомила, що вказані у довідках особи огляд при направленні на МСЕК не проходили, рукописні записи виконані не нею, а відтиски печаток та штампів не відповідають печаткам та штампам встановленого зразка; протоколами допитів свідків (лікарі КНП «Консультативно-діагностичний центр №20» ОМР, які фактично входять у склад ЛКК) ОСОБА_21 (хірург), ОСОБА_22 (голова ЛКК при КДЦ), ОСОБА_23 (офтальмолог), ОСОБА_24 (отоларинголог), ОСОБА_25 (невропатолог), які повідомили, що вказані у довідках особи огляд при направленні на МСЕК не проходили, рукописні записи виконані не ними, а відтиски печаток та штампів не відповідають їх особистим печаткам та штампам; офіційними відповідями КНП «Консультативно-діагностичний центр №20» ОМР та КНП «Міський психіатричний диспансер» ОМР, відповідно до змісту яких, запитувані особи не проходили огляд для МСЕК у відповідних медичних закладах; офіційними відповідями КНП «Міська лікарня №8» ОМР, КНП «Міська клінічна лікарня №11» ОМР, Одеського національного медичного університету, КНП «Міська клінічна лікарня №10» ОМР, відповідно до змісту яких, запитувані особи не проходили лікування у відповідних медичних закладах; офіційними відповідями ТОВ «Ланжерон» (МАДИАРТ), ТОВ «Севілья», відповідно до змісту яких, запитувані особи не проходили діагностування у відповідних медичних закладах.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий суддя має право зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послалася на існування ризиків, пеердбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у тому числі у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до тяжких злочинів.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

При цьому, слідчий суддя враховує, що відносно ОСОБА_4 не діють обмеження щодо перетину державного кордону України в період дії правового режиму воєнного стану на території України, що на думку слідчого судді додатково підтверджує актуальність вказаного ризику.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів

Слідчий суддя враховує, що характер займаної посади ОСОБА_4 дає їй можливість безперешкодного доступу до будь-якої документації, що формується під час діяльності Амбулаторії №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради. Крім того, аналізом протоколів допитів свідків, зокерма осіб, які є співробітниками зазанчениного закладу охорони здоров`я, слідчим суддею було встановлено, що ОСОБА_4 , будучи завідуючою Амбулаторії сімейної медицини №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради та лікарем загальної практики сімейного лікаря Амбулаторії сімейної медицини №3 Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» Одеської міської ради, володіє авторитетом серед своїх підлеглих, а тому може впливати на останніх у тому числі з метою знищення, сховання або спотворення ними таких документів та/або інших речей.

Зазначене, на думку слідчого судді, підтверджує доводи клопотання щодо існування в рамках даного кримінального провадження ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень та які наразі не виявлені органом досудового розслідування, в тому числі кліше печаток та штампів різних медичних закладів, розташованих на території Одеської територіальної громади.

Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

-по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

-по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Наявність зазначених ризиків обґрунтовується характером та обставинами ймовірного вчинення інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, зокрема, залучення на окремих його етапах інших осіб, які наразі є підозрюваними в рамках данного кримінального провадження. Викладене свідчить про існування ризику впливу на цих осіб з боку підозрюваної з метою підбурювання їх до дачі неправдивих показань.

Таким чином, з наведених у цьому клопотанні обставин кримінальних правопорушень вбачається наявність певного зв`язку ОСОБА_4 з іншими підозрюваними ОСОБА_11 , та ОСОБА_17 , які є співробітниками КНП «ЦПМСД №3» ОМР та прямо підпорядкованими ОСОБА_4 особами, що може свідчити про можливу зацікавленість у взаємному ухиленні від кримінальної відповідальності, що свідчить про наявність ризику впливу ОСОБА_4 на підозрюваних.

Щодо існування ризиків перешкоджання кримінальному провадженню та продовження підозрюваною вчинення кримінальних правопорушень, у яких підозрюється

Слідчий суддя зауважує, що обґрунтування прокурора у судовому засіданні та у письмовому клопотанні щодо існування в рамках означеного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є неспроможними, формальними та такими, що нівелюють саму мету застосування запобіжного заходу, якою у тому числі є необхідність виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

В частині наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: продовження підозрюваною вчинення кримінальних правопорушень, у яких вона наразі підозрюється, слідчий суддя зазначає, що вказаний ризик не знайшов свого підтвердження в матеріалах доданих в обґрунтування клопотання та прокурором в судовому засіданні не було доведено його обґрунтованість, зокрема стороною обвинувачення в судовому засіданні не надано відомостей, що на теперішній час є підстави вважати, що на даний час перевіряються обставини, що остання може мати відношення до скоєння ще інших кримінальних правопорушень.

Щодо наявності підстав для зміни запобіжного заходу та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

20.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси відносно підозрюваної ОСОБА_4 продовжено строком до 20.07.2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування, дію обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні, а також з медичною сестрою Амбулаторії №3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_18 ;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Відповідно до п. 2 ч. 7 ст. 42 КПК України підозрюваний має виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, згідно клопотанян прокурора вбаається, що підозрюваною ОСОБА_4 було порушено покладені на неї обовязки: прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою; утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Щодо порушення обов`язку прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою

Так, слідчим суддею було встановлено, що на 11 годину 00 хвилин 14.06.2024 підозрювана ОСОБА_4 за викликом до слідчого не з`явилась, на адресу органу досудового розслідування не надходило жодних повідомлень про поважні причини неприбуття підозрюваної ОСОБА_4 на виклик. Тим самим, підозрювана порушила покладений на неї обов`язок прибувати до органу досудового розслідування за першою вимогою.

Слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту, що підозрювана повідомила особисто слідчого про її неприбуття на особистий номер телефону слідчого. Як вбачається, з долученої адвокатом ОСОБА_6 роздруківки скріншота месенжера підозрюваної, що нібито мав би підтверджувати означені доводи захисників, підозрювана ОСОБА_4 здійснила виклик за вказаним контактним номером мобільного телефону об 11 годині 25 хвилин 14.06.2024, при цьому підозрювана викликалася на 11 годину 00 хвилин 14.06.2024, що явно свідчить про несвоєчасне повідомлення слідчого про ймовірні причини неявки підозрюваної.

Щодо порушення обов`язку утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні

Так, відповідно додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 15.06.2024, вказана особа повідомила, що 10.05.2024 підозрювана ОСОБА_4 через інших співробітників АСМ № 3 КНП «ЦПМСД №3» ОМР зв`язувалася шляхом телефонних дзвінків зі свідком ОСОБА_7 .

Доводи адвоката ОСОБА_5 з приводу неприязних стосунків між підозрюваною та свідком, які нівелюють можливість їх спілкування, на думку слідчого судді, є неспроможними. Оскільки, характер відносин осіб не можуть виключати факту їх спілкування, про яке було повідомлено свідком ОСОБА_7 , якого, у відповідності до ст. 67 КПК України, було попереджено про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384 КК України (завідомо неправдиве показання).

Водночас, слідчий суддя вважає необгрунтованими посилання прокурора в частині порушення обов`язку утримання від спілкування зі свідком ОСОБА_12 , з огляду на наступне. Так, згідно обставин, викладених у клопотанні прокурора, 31.05.2024 підозрювана ОСОБА_4 через довірену особу передала лікарю загальної практики сімейної медицини КНП «ЦПМСД №3» ОМР ОСОБА_12 записку, зміст якої зводиться до призначення зустрічі ОСОБА_4 останньому. Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що вказана особа вперше була допитана слідчим лише 05.06.2024. Вказане свідчить про те, що на момент ймовірного спілкування підозрюваною з такою особою, останній не набув процесуального статусу свідка в рамках даного кримінального провадження, а тому відсутні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_4 порушила обов`язок утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_12 .

Крім того, щодо доводів прокурора, що свідком ОСОБА_7 було повідомлено про факт спілування ОСОБА_4 та сприяння нею у зменшенні розміру застави, застосованого до підозрюваної ОСОБА_11 , зі слів останньої, внаслідок їх особистого спілкування з ОСОБА_7 , слідчий суддя зазначає наступне. Прокурором в судовому засіданні не було наведено достатнього обґрунтування та підтвердження фіксації факту спілкування ОСОБА_4 з іншою підозрюваною ОСОБА_11 , більше того, твердження щодо здійснення ОСОБА_4 своєрідного сприяння у прийнятті відповідних судових рішень є нічим не підтвердженими припущенням сторони обвинувачення.

Щодо порушення обов`язку здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

Слідчим суддею встановлено, що ухвалами слідчого судді від 22.03.2024, 13.05.2024 покладено та в подальшому 20.05.2024 продовжено строк дії вищевказаного обов`язку, покладеного на підозрювану ОСОБА_4 , строком до 20.07.2024, включно.

При цьому, згідно доводів прокурора в цій частині вищеказані ухвали слідчого судді виконано не було. Зауваження сторони захисту щодо подачі заяви на ім`я начальника ГУ ДМС в Одеській області про прийняття на зберігання закордонного паспорту громадянки України для виїзду закордон ОСОБА_4 на виконання ухвали Київського районного суду м. Одеси від 20.03.2024, на думку слідчого судді є непереконливими, оскільки як вбачається зі вказаної копії заяви, штамп вхідної кореспонденції ГУ ДМС в Одеській області датується 22.04.2024. Таким чином, стороною захисту було здійснено спробу щодо здачі вищевказаного документу фактично через майже місяць після ухвалення відповідного рішення суду, яким було зобов`язано ОСОБА_4 здати паспорт для виїзду закордон до відповідних органів державної влади. Крім того, слідчий суддя зауважує, що в подальшому стороною захисту, попри встановлений обов`язок ухвалами слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.03.2024 та 20.05.2024, не було здійснено спроб щодо виконання вищевказаних ухвал суду в частині означеного обов`язку. З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість доводів прокурора в частині невиконання підозрюваного ОСОБА_4 обов`язку здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Слідчим суддею встановлено, що констатовані ризики, які стали підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та в подальшому застави, станом на час розгляду клопотання не зникли, слідчому судді не надано відомостей щодо суттєвого зниження їх інтенсивності.

Таким чином, з урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків, невиконання підозрюваною обов`язків, на цьому етапі кримінального провадження застосування більш суворого запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Водночас, застосований до підозрюваної запобіжний захід має корелюватися із ризиками та їх інтенсивністю, а також з особою підозрюваної, тобто має існувати пропорційність між заходом та мірою обмеження права та дієвості його застосування.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Також ч. 2 ст. 183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_4 належить до цього переліку як раніше не судима особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Більш м`яким запобіжним заходом у порівнянні з триманням під вартою, є домашній арешт. Запобіжний захід у вигляді застави не забезпечив належну процесуальну поведінку підозрюваної, а тому його застосування є неефективним. З аналогічних міркувань слідчий суддя не вважає за можливим застосування до підозрюваної інших більш м`яких запобіжних заходів (особистої поруки, особистого зобов`язання).

Слідчий суддя враховує доводи прокурора про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальних правопорушеннях, встановлені ризики.

З іншого боку, відомості про особу підозрюваної не є достатньо вагомими для висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту здатний запобігти встановленим ризикам.

Отже, оцінюючи наведені учасниками обставини та доводи у сукупності, слідчий суддя констатує наявність підстав для застосування до підозрюванї ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та нездатність запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

З огляду на викладене в цій частині наявні підстави для задоволення клопотання прокурора.

Строк тримання під вартою слідчий суддя визначає у межах строку досудового розслідування, який 20.05.2024 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси продовдений до 21.07.2024, включно. Цей строк не перевищує визначений ч. 1 ст. 197 КПК України термін та забезпечить виконання підозрюваною процесуальних обов`язків протягом періоду часу, необхідного для завершення досудового розслідування.

Щодо визначення розміру застави

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрювану від намірів та спроб порушити покладені на неї обов`язки.

Враховуючи обставини кримінального провадження, зокрема, можливу роль ОСОБА_4 у ньому, яка за версією слідства є організатором інкримінованих кримінальних правопорушень, відсутність судимостей, наявність ризиків,передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що застава у визначених законом межах, з урахуванням усіх обставин справи, не здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків.

Разом з тим, слдіий суддя враховує, що на рахунок ТУ ДСА в Одеській області ОСОБА_4 була внесена застава у розмірі 757 000 гривень, між тим, можливість її звернення в дохід держави не стала для підозрюваної стримуючим фактором при порушенні ряду обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

А тому, на переконання слідчого судді, підозрюваній ОСОБА_4 має бути визначена застава у розмірі, який перевищує граничний розмір застави, встановлений законом, втім, який не порушуватиме принцип пропорційності та, з урахуванням майнового стану підозрюваного, проаналізованого вище, не буде явно непомірним для неї, а саме 3 000 748 (три мільйони сімсот сорок вісім) гривень. Зазначений розмір застави є значним та цілком здатним забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Волночас, щодо вимог клопотання звернути згідно ч.ч. 8-10 ст. 182 КПК України заставу у розмірі 757 000 (семисот п`ятдесяти семи тисяч) гривень, які було внесено на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України, слідчий суддя зауважує, що за відстуності контакних даних про особу заставодавця у матеріалах клопотання слідчим суддею не може бути вирішено дане питання у судовому засідання. У зв`язку із чим, клопотання прокурора в цій частині задоволенню не підлягає.

Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваної, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На думку слідчого судді обов`зки, передбачені ст. 194 КПКУкраїни, а саме прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою; утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає до 20.07.2024, в межах строку досудового розслідування.

За таких підстав клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу (застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою) та звернення застави в дохід держави підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176 178, 182,183, 194, 200, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу (застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою) та звернення застави в дохід держави в рамках кримінального провадження № 0001126 від 23.08.2023 відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Змінити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 20.07.2024, в межах строку досудового розслідування.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 20.07.2024, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 991 (дев`ятсот дев`яносто один) розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 3 000 748 (три мільйони сімсот сорок вісім) гривень.

Роз`яснити підозрюваній, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок НОМЕР_1 , код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 20.07.2024, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до органу досудового розслідування, прокуратури та суду за першою вимогою;

-утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

В іншій частині клопотання прокурора відмовити.

Роз`яснити прокурору, що питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. При цьому, прокурор має право звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді, вказавши дані заставодавця для виклику судом останнього для участі у судовому засіданні (ч. 9 ст. 182 КПК України).

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1