Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
смт. Романів 07 червня 2024 року
Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 та підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши клопотання начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 Кримінального кодексу України (далі КК України) ОСОБА_6 , -
В ході досудового розслідування встановлено, що 04 червня 2024 року у невстановлений час, перебуваючи в с. Голубин Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_6 вступила в злочинну змову зі своїм чоловіком ОСОБА_8 та своїм неповнолітнім братом ОСОБА_9 , спрямовану на заволодіння майном ОСОБА_10 .
Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення розбійного нападу, 04 червня 2024 року близько 23 години ОСОБА_6 за попередньою змовою з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 на автомобілі приїхали до житлового будинку АДРЕСА_1 , в якому проживає ОСОБА_10 , постукала у вікно вищевказаного будинку та вказавши, що вони заблукали, попросила показати дорогу.
Після відкриття вхідних дверей ОСОБА_10 , ОСОБА_8 діючи узгоджено із ОСОБА_6 з метою заволодіння майном ОСОБА_10 та подоланням волі останнього до опору, наніс кулаком один удар в обличчя ОСОБА_10 , внаслідок чого останній втратив рівновагу та впав на підлогу. Після чого, ОСОБА_6 незаконно через вхідні двері проникла до житлового будинку разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Після цього, перебуваючи у будинку, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з метою заволодіння майном ОСОБА_10 , завдаючи удари ногами по тілу ОСОБА_10 , вимагали в останнього грошові кошти, спричинили ОСОБА_10 тілесні ушкодження у вигляді забійної рани лівої тім`яної ділянки, чисельних синців обличчя, закритого перелому кісток носу, струсу головного мозку, які відносяться до легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я.
ОСОБА_10 з метою припинення побоїв передав ОСОБА_6 кошти в сумі 7200,00 грн. Заволодівши в такий спосіб грошовими коштами потерпілого в сумі 7200,00 грн, ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 залишили помешкання та на автомобілі поїхали з вказаного населеного пункту.
У своєму клопотанні слідчий у даному кримінальному провадженні просить застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід тримання під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Зокрема, даний запобіжний захід слідчий у даному кримінальному провадженні вважає за необхідне застосувати з метою запобігання її спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
У судовому засіданні слідчий у даному кримінальному провадженні підтримала подане клопотання.
Прокурор в судовому засіданні наполягав на задоволенні клопотання.
Підозрювана ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечила.
Узгодженою позицією сторони захисту є прохання застосувати відносно ОСОБА_6 менш суворий запобіжний захід, оскільки вона раніше не судима та має на утриманні двох неповнолітніх дітей.
Дослідивши матеріали, надані стороною обвинувачення, встановивши наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та оцінивши в сукупності обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу відповідно до статті 178 КПК України, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя прийшов до переконання про часткову обґрунтованість клопотання начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 та необхідність застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, виходячи з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання обґрунтована підозра тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років із конфіскацією майна, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує їй у випадку визнання її винуватою, співставляючи можливі негативні для неї наслідки у вигляді засудження її до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є небезпідставним.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано всіх осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
З матеріалів кримінального провадження та в ході розгляду клопотання встановлено, що особа потерпілого та свідків на даний час відома підозрюваній, остання під час вчинення інкримінованого їй правопорушення висловлювала погрози на адресу потерпілого.
Суд також враховує, що у справі не з`ясовані обставини, встановлені під час кримінального провадження, не перевірено їх доказами, а відтак підозрюваний може незаконно на них впливати.
Водночас, прокурором не доведено фактів наявності ризику, що став підставою звернення з клопотанням та мав б наслідком застосування до підозрюваної запобіжного заходу, зокрема спроб іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в статтею 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, соціальні зв`язки підозрюваної, вік, майновий та сімейний стан, зокрема те, що підозрювана раніше не судима, має на утриманні двох неповнолітніх дітей віком 2 роки 11 місяців та 5 місяців, є працездатною.
Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 цієї ж статті запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.
Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам. Таку позицію і підтримав прокурор при розгляді клопотання.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваної ОСОБА_6 , її вік, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і виконання нею процесуальних обов`язків.
Слідчий суддя також враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умови нівелювання ризиків.
Водночас, на переконання слідчого судді, усі досліджені обставини вчинення кримінального правопорушення, поведінка підозрюваної свідчать про те, що запобігти існуючому ризику можливо шляхом застосування щодо підозрюваної ОСОБА_6 цілодобового домашнього арешту з покладенням на неї обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України.
З огляду на наведені обставини, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.
Керуючись статтями 177-179, 183, 196, 197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Заборонити ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово.
Покласти на підозрювану ОСОБА_6 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) утриматись від спілкування із потерпілим і свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді;
5) у разі наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон чи інші документи, що надають право виїзду за кордон;
6) носити електронний засіб контролю.
Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу закінчується 04 серпня 2024 року і дані обов`язки покладаються на ОСОБА_6 на строк дії ухвали.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту передбачає заборону залишати житло цілодобово за адресою: АДРЕСА_2 , упродовж визначеного в ухвалі строку без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням часу перебування в укритті на випадок оголошення повітряної тривоги чи іншого загрозливого для життя стану.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити до Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для виконання вимог частини 4 статті 181 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1