Справа № 756/3814/24
Провадження № 1-кс/756/800/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Сєвєродонецьк, Луганської області, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 (база «Смарагдова»), раніше судимого, підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001068 від 25.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

УСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001068 від 25.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 25.03.2024 приблизно о 23 годині 30 хвилин, знаходячись на території бази "Смарагдова", що розташована по вулиці Прирічній, 32, у місті Києві, умисно, переслідуючи корисливий мотив, з метою відкритого викрадення чужого майна, поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для здоров`я потерпілого, в умовах воєнного стану, на грунті виникших неприязних відносин до потерпілої ОСОБА_7 , почав наносити їй удари рукою в області голови, тим самим застосував насильство, яке не є небезпечним для здоров`я, від чого вона вдарилась головою об земельну ділянку, подолавши волю потерпілої, шляхом ривка зірвав сумку, чим відкрито заводів майном, а саме: сумкою, всередині якої знаходились паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_7 , банківська картка емітована банком "Ощадбанк" № НОМЕР_1 , гаманець червоного кольору, ключі від сейфу, зв`язка ключів, які матеріальної цінності для потерпілої не становлять та грошові кошти у сумі 17120,00 гривень. В подальшому ОСОБА_5 із викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 майнову шкоду в розмірі 17120,00грн.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для здоров`япотерпілого, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також, запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий вважає достатніми підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення у вчиненні якого він підозрюється - позбавлення волі від 7 до 10 років, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду з метою уникнення відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу та свідків, є те, що підозрюваному відомо їх місце проживання, їх контактні дані. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схилити потерпілого та свідків до дачі неправдивих показань, відмови взагалі від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний не має постійного місця проживання, не має офіційного джерела доходу, належних засобів для існування, не зайнятий суспільно-корисною працею, а навпаки вирішив збагатитись, за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану. Крім того, встановлено, що 04.12.2023 Оболонським районним судом міста Києва ОСОБА_8 засуджено за ст.309 ч.1 КК України до покарання у виді обмеження волі на строк 1 рік, на підставі ст.75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 1 рік, однак на шлях виправлення не став та вчинив нове кримінальне правопорушення.

Слідчим зазначено, що необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, вагомість наявних доказів у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваного, відсутність постійного джерела доходу, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність постійного місця проживання, а також майновий стан. Будь-якої інформації, що свідчить про наявність у підозрюваного хвороб, які б перешкоджали перебуванню його в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор» немає.

Слідчим зазначено про неможливість запобігання вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи викладене, сторона обвинувачення приходить до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, при цьому, зазначив, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, зазначив про існування визначених ст. 177 КПК України ризиків.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив. Просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника та просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001068 від 25.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

25.03.2024 о 01 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

25.03.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

25.03.2024 підозрюваному та його захиснику була надана копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена, серед іншого, у рішеннях по справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.03.2024; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 25.03.2024; протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 25.03.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 25.03.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 25.03.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 25.03.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 25.03.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 25.03.2024; інші матеріали провадження у їх сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та в доданих матеріалах та з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Слідчий суддя, з огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, враховуючи характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані, які характеризують особу останнього, його вік, соціальні зв`язки, сімейний стан, непогашену судимість, оскільки під час іспитового строку вчинив нове кримінальне правопорушення, відсутність офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування, та забезпечення власних потреб, вагомість наявних доказів у кримінальному провадженні, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , у разі визнання його винуватим у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, вважає доведеними ризики, що останній може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, направлені на переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілу, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення та таким чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, з огляду на що, для запобігання вказаних ризиків заявлених прокурором у судовому засіданні, враховуючи початкову стадію кримінального провадження, слідчий суддя вважає доведеним необхідність застосування щодо ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки, на переконання слідчого судді, саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як тримання під вартою, забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Крім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що доказів того, що стан здоров`я ОСОБА_5 не допускає його тримання під вартою слідчому судді не надано, з огляду на це слід вважати, що таких перешкод не має.

При цьому слідчий суддя зважив і на доводи сторони захисту щодо застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, проте вважає, що стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні зазначених ризиків та не доведено відповідними доказами обставин, на які посилалась сторона захисту при обґрунтуванні необхідності застосування більш м`якого запобіжного заходу за місцем мешкання підозрюваного. У даному випадку такі доводи про застосування більш м`якого запобіжного заходу не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому здійсненні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні та запобігання процесуальних ризиків.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що неодноразово зазначав ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях по справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2001, «Рохліна проти Російської Федерації» від 07.04.2005, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, «Маріянчук та інші проти України» від 17.01.2019 та ін.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведених у клопотанні мотивів.

При визначенні ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя виходячи з тяжкості діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , характеру та обставин вчинення діяння, майнового стану підозрюваного, наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та вважає, що застава у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, так як з урахуванням вказаних обставин, розмір застави на якому наполягав орган досудового розслідування є надмірно обтяжливим та таким, що не виправдовує мету застосування запобіжного заходу.

Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового провадження кримінального провадження по суті обвинувачення.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001068 від 25.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 закінчується, 23.05.2024 включно.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України - в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора або суд у залежності від стадії кримінального провадження.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду в цьому кримінальному провадженні, а також виконувати в строк до 23.05.2024 року обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

4) утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками по даному кримінальному провадженню;

5) здати на зберігання до Оболонського УП ГУНП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити по 23.05.2024 включно.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.

Запобіжний захід у вигляді застави, у разі внесення застави, діє до його припинення.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваному, який був належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 29.03.2024 о 15 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1