Справа № 464/3477/24
пр.№ 1-во/464/3/24
У Х В А Л А

20 травня 2024 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова Шашуріна Г.О., за участі секретаря судового засідання Гелеш Т.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки,

у с т а н о в и л а:

Адвокат Сокальський Д.А. звернувся до слідчого судді із заявою в якій просить виправити описку в ухвалі від 15 травня 2024 року, а саме у резолютивній частині ухвали, замість «розглянути заяву ОСОБА_2 від 09 травня 2024 року про вчинення кримінального правопорушення та повідомити заявника про прийняте рішення» зазначити «внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_2 від 09 травня 2024 року».

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16 травня 2024 року таку передано на розгляд слідчому судді Шашуріній Г.О.

У судове засідання призначене на 11:20 год 20 травня 2024 року учасники справи не з`явилися, належним чином повідомлялися про дату, час та місце проведення такого.

За вимогами ч.4 ст.107 КПК України фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалась.

Дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Сихівського районного суду м.Львова від 15 травня 2024 року скаргу задоволити частково. Та зобов`язано службову особу Відділу поліції № 2 Львівського РУП № 2 ГУНП у Львівській області, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення розглянути заяву ОСОБА_2 від 09 травня 2024 року про вчинення кримінального правопорушення та повідомити заявника про прийняте рішення. У решті вимог скарги відмовити.

Згідно з ч.1 ст.379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення не має права його змінити або скасувати.

Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, до таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Указаний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 07 березня 2024 року у справі № 446/1917/16-к (провадження № 51-2749км22).

Аналізуючи подану заяву про виправлення описки, заявник фактично просить змінити зміст судового рішення, з яким він не погоджується, що не належить до описок чи арифметичних помилок, які підлягають виправленню в порядку статті 379 КПК України, а тому вказана заява є безпідставною, такою що не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.369-372, 379 КПК України,

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Г.О.Шашуріна