Справа № 755/3040/24
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

"07" березня 2024 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000061 від 07.01.2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з повною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше неодноразово судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю учасників кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва з Дніпровської окружної прокуратури м. Києва надійшов вищевказаний обвинувальний акт.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду, оскільки він складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, внесення подання про визначення підсудності немає.

Обвинувачений у судовому засіданні не заперечував відносно призначення справи до судового розгляду.

Вислухавши думку прокурора та обвинуваченого, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва. Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному проваджені № 0000061 від 07.01.2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Судовий розгляд, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю учасників кримінального провадження. Обмежень, передбачених положеннями ч. 2 ст. 27 КПК України, не встановлено. У судове засідання викликати прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, представника потерпілого та обвинуваченого. Крім того, у підготовчому судовому засіданні прокурор заявив та подав письмове клопотання про застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Прокурор в клопотанні зазначив, що ОСОБА_3 постійного джерела доходів не має, зловживає спиртними напоями, проте задовольняє свої життєві потреби злочинним шляхом, тому може вчинити інші кримінальні правопорушення, а також, будучи обізнаним в тому, що він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до десяти років може в подальшому переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, відносно ОСОБА_3 21.07.2023 Дніпровською окружною прокуратурою міста Києва направлено для розгляду обвинувальний акт до Дніпровського районного суду міста Києва за ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, зокрема передбачених:

- п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, не маючи засобів зв`язку, а також бажаючи уникнути кримінальної відповідальності за скоєний тяжкий злочин;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_3 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, шляхом погроз, вмовлянь, підкупу або іншим чином, з метою схилення до зміни наданих ними раніше показань та спотворення отриманих раніше доказів у справі;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, враховуючи те, що останній ніде не працевлаштований та немає постійного джерела доходу, не має тісних соціальних зв`язків у суспільстві, раніше неодноразово судимий та маючи непогашену судимість за корисливі злочини, обвинувальний акт на розгляді в суді за ч. 4 ст. 185 КК України, вчиняє нові злочини;

Враховуючи те, що своїми діями обвинувачений ОСОБА_3 створює суспільну небезпечність для оточуючих, веде антигромадський спосіб життя, зловживає спиртними напоями, немає роботи та стабільного джерела доходу, у зв`язку з чим вчиняє тяжкі злочини, раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності за майнові злочини, на досудовому розслідуванні вже обирався йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, проте має зареєстроване місце проживання на території м. Києва, за яким зокрема і проживає, тому співмірним, необхідним і достатнім в даному випадку є застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, а інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки та не сприятимуть уникненню вищевикладених ризиків.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки існують ризики, передбаченні п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечував проти задоволення даного клопотання. Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора та обвинуваченого, суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. Так, відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом. Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України). Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Під обґрунтованою підозрою на стадії судового розгляду суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа (група осіб) могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу (групу осіб) із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину. Як вбачається з розділів І, ІІ реєстру матеріалів досудового розслідування №0000061 обґрунтованість підозри ОСОБА_3 на стадії судового у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, ґрунтується на: протоколах допиту свідків від 08.01.2024 року, 22.01.2024 року, 27.01.2024 року, 30.01.2024 року та 07.02.2024 року; протоколі допиту представника потерпілого від 29.01.2024 року; протоколах пред`явлення для впізнання за фотознімками від 22.01.2024 року та 09.02.2024 року; протоколах оглядами місця події від 06.01.2024 року; протоколах перегляду цифрового запису від 18.01.2024 року та 19.01.2024 року; протоколі слідчих експериментів від 08.02.2024 року та 12.02.2024 року; протоколі допиту підозрюваного від 30.01.2024 року; повідомлені про підозру від 30.01.2024 року. Перелік вище зазначених матеріалів, а також виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, зазначений в обвинувальному акті, на даний момент, у своїй сукупності є вагомим та здатен переконати неупередженого спостерігача у тому, що обвинувачений ОСОБА_3 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України. При цьому, суд не вдається у тонкощі кримінально-правової кваліфікації та вирішення питання доведеності його вини, оскільки дослідження зібраних стороною доказів, у разі призначення даного обвинувального акта, здійснюватиметься під час судового розгляду - у судовому засіданні, а їх оцінка - в нарадчій кімнаті. Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 , будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від суду, оскільки ним ймовірно вчинено тяжкий злочини, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років. Тому даний ризик є цілком реальним. Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано і ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що згідно чинного законодавства суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. А тому, враховуючи характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 та обставини його вчинення, ризик впливу останнього на представника потерпілого та свідків, як вмовлянням, підкупом, так і іншими незаконними способами є досить реальним. Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано і ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на те, що обвинувачений офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу, раніше неодноразово судимий, тому має схильність до вчинення нових злочинів. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 , відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому кримінальному правопорушенні, його вік та стан здоров`я, майновий стан обвинуваченого, працює не офіційно (зі слів). Заслухавши учасників кримінального провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, а також на конкретні обставини кримінального провадження та його особу. Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Обвинувачений ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, який, відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, може ухилятися від суду, впливати на представника потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. Враховуючи наведене, суд на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000061 від 07.01.2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, призначити до судового розгляду на 07 березня 2024 року на 10 годину 45 хвилин у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Пластова, 3.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю учасників кримінального провадження.

Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття чи бомбосховищ, у межах 60 днів, тобто до 03 травня 2024 року включно, за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора, та у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти наступні обов`язки: не відлучатись за межі місця проживання без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 .

Будь-які твердження чи заяви обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачуються, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала судді в частинні застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 08 березня 2024 року о 10 годині 45 хвилин

Суддя ОСОБА_1