УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2024 року

м. Київ

справа № 303/10702/23

провадження № 51 - 7677впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 27 - ч. 1 ст. 358, ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 квітня 2024 рокуз одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження стосовно ОСОБА_5 за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 квітня 2024 року до іншого суду апеляційної інстанції для розгляду по суті.

Подання мотивовано тим, що в Закарпатському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для перегляду ухвали суду першої інстанції у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явились, що відповідно до ч. 4 ст. 34 КПК України не перешкоджає його розгляду.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема, після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого (ч. 3 ст. 34 КПК).

Частиною 1 ст. 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Як убачається з подання та матеріалів провадження, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалою від 26 квітня 2024 року клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу задовольнив частково: застосував до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням засобу електронного контролю (браслету); заборонив ОСОБА_5 залишати місце проживання; поклав на нього певні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

16 травня 2024 року до Закарпатського апеляційного суду надійшли матеріали провадження стосовно ОСОБА_5 за апеляційною скаргою прокурора. Проте автоматизований розподіл судової справи між суддями не відбувся через неможливість утворення складу суду.

Як убачається з подання та матеріалів провадження, у судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду працює 3 судді: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Ці судді вже брали участь під час досудового розслідування (ухвали Закарпатського апеляційного суду від 29, 30 січня 2024 року), тому відповідно до

ч. 1 ст. 76 КПК України вони не можуть здійснювати апеляційний перегляд судового рішення у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 .

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Відповідно до абзацу 7 п. 3.3 Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями, прийнятими рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 04 квітня 2024 року: « У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу, резервного (запасного) судді до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу те резервних (запасних) суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».

Відповідно до рішення Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18, визначено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

У разі неможливості визначення судді-доповідача (головуючого судді) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України.

Однак у Закарпатському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги прокурора на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 квітня 2024 року стосовно ОСОБА_5 неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.

За таких обставин та з урахуванням положень ст. 34 КПК України Суд уважає за необхідне подання голови Закарпатського апеляційного суду задовольнити і направити кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 до Львівського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного для його розгляду.

Керуючись ст. 34 КПК України, Суд

постановив:

подання голови Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 27 - ч. 1 ст. 358, ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 26 квітня 2024 року направити до Львівського апеляційного суду.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3