ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/518/24 Справа № 215/5944/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ :

Головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5

заявника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дніпровського апеляційного суду в режимі відеоконференції апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 лютого 2024 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність ВП №5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, -

В С Т А Н О В И Л А :

10 жовтня 2023 року до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в порядку ст.303 КПК України, надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність ВП №5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 лютого 2024 року у задоволенні скарги відмовлено.

В апеляційній скарзі заявник порушує питання про скасування рішення слідчого судді у зв`язку з незаконністю, невідповідністю висновків суду, фактичним обставинам справи та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

В обґрунтування зазначає, що доводи слідчого суддя за яких він дійшов до висновку про необхідність відмовити у задоволенні скарги є неправдивими, оскільки він не має обов`язку посилатися та збирати докази, а потім додавати до скарги, а також кваліфікувати склад злочину, бо це обов`язки відповідача і тільки після внесення заяви до ЄРДР.

Крім того вказує, що слідчий суддя безпідставно відмовив у задоволенні його клопотань від 02.10.2023, 26.10.2023, 06.02.2024, а саме про витребування витягу з ЄРДР, наказу від 27.09.2023 року ОСОБА_7 , в якому зазначено склад, день, час, місце охоронюваної території та який давав право вчиняти певні дії окремим службовцям, а також про витребування письмових пояснень начальника і слідчого Тернівського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, не зазначивши при цьому статті КПК, які забороняли йому їх задовольнити.

Водночас вважає, що слідчий суддя порушив вимоги ст.116 КПК України та не вжив заходів для всебічного, об`єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку, не зазначив мотиви відхилення кожного аргументу, викладеного в скарзі, а також не зазначив норми права, на які посилався заявник та які суд не застосував.

На підставі викладеного заявник просить апеляційний суд скасувати ухвалу слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 лютого 2024 року та всі ухвали слідчого судді за його клопотаннями винесеними без виходу до нарадчої кімнати.

Одночасно просить поновити йому строк на апеляційне оскарження. В обґрунтування зазначає, що повний текст ухвали слідчого судді він отримав 15.02.2024 року, а до цього часу не розумів мотивів суду та не мав можливості підготувати апеляційну скаргу. Тому, на переконання заявника, вказані обставини свідчать про поважність причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши пояснення заявника на підтримку доводів поданої апеляційної скарги, який наполягав на її задоволенні, просив скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою його скаргу направити на новий розгляд до суду першої інстанції, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно з п.3 ч.2 ст.395 Кримінального процесуального кодексу України (далі- КПК) апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвали слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Правило дотримання строку на оскарження ухвали слідчого судді з дня її оголошення, передбачене п.3 ч.2 ст. 395 КПК, надає потенційному заявникові достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції. Це правило чітко визначає як для осіб, так і для органів влади період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.

За змістом ч.1 ст.117 КПК строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Зазначені обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

З цього питання Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2019 (справа № 461/1434/18, провадження № 51-6470 кмо 18) зробила правовий висновок про те, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Натомість у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК.

Свою правову позицію щодо тлумачення поняття поважності причин, які можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, неодноразово висловлював у своїх рішеннях Верховний Суд. Зокрема у Постанові Першої судової палати ККС ВС від 30 жовтня 2018 року (справа №299/2987/15-к провадження № 51-4594 км18) зазначено наступне.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності) (див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява №32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

Частиною 1 статті 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише у тому випадку, якщо його пропущено з поважних причин. Отже, в ініційованому учасником кримінального провадження клопотанні про поновлення процесуального строку має бути наведено причини, через які цей строк пропущено.

При цьому Суд визначив, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк.

Як убачається з матеріалів судового провадження розгляд скарги ОСОБА_6 на бездіяльність ВП № 5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР та ухвалення слідчим суддею оскаржуваного рішення відбулися 06 лютого 2024 року. Натомість слідчим суддею цього дня було оголошено лише вступну та резолютивну частину свого рішення (а.с.45).

У свою чергу, згідно супровідного листа (а.с.49) копія повного тексту оскаржуваної ухвали 06 лютого 2024 року була направлена ОСОБА_6 08.02.2024 року та отримана ним 15.02.2024 року. Строк подання апеляційної скарги спливав 11 лютого 2024 року, що свідчить про відсутність у заявника достатнього часу для ознайомлення з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення та підготовки і подання апеляційної скарги.

Враховуючи приписи п.3 ч.2 ст.395 КПК та вищенаведені правові позиції, як Об`єднаної палата ККС ВС, так і Першої судової палати ККС ВС, суд апеляційної інстанції вважає, що у даній справі наявні поважні причини, які унеможливили заявника ОСОБА_6 своєчасно звернутися з апеляційною скаргою до суду у визначений законом строк, а тому цей строк підлягає поновленню відповідно до приписів ч.1 ст.117 КПК.

Згідно з положеннями ч.1 ст.404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.370 цього Кодексу судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчим суддею дотримано зазначених вимог закону у повному обсязі.

Відповідно ст.55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК.

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні (п.18 ч.1 ст.3 КПК), а згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У межах процедури оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, дізнавач, прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого, дізнавача або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Мотивуючи своє рішення про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність ВП № 5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя у своєму рішенні, посилаючись на положення ч.1 ст.2, ч.1 ст.11, ст. 214 КПК та п.1 розділу 2 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 року №139) зазначив, що заява про вчинення кримінального правопорушення повинна містити виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та правову кваліфікацію, передбаченого особливою частиною цього Кодексу суспільно небезпечного винного діяння, що вчинено суб`єктом злочину.

Слідчий суддя дослідивши подану скаргу встановив, що у заяві ОСОБА_6 посилається на те, що невідомі особи не пускали його у приміщення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновків, що ані в заяві, ані в скарзі не вказано суть кримінального правопорушення, порушені права особи, які охороняються саме Кримінальним законом, правову кваліфікацію, передбаченого особливою частиною КК України суспільно небезпечного діяння, що вчинене суб`єктом злочину, а тому ні заява про вчинене кримінальне правопорушення від 27.09.2023 року, ні скарга на бездіяльність слідчого, не містять в собі посилань на вчинення злочину (кримінального правопорушення), а є лише припущеннями заявника ОСОБА_6 .

При цьому, слідчий суддя врахував, що на цей час в Україні тривають бойові дії і діє режим воєнного стану, під час якого допускається обмеження прав громадян та робота державних установ під час повітряних тривог призупиняється.

З такими висновками слідчого судді погоджується й колегія суддів апеляційного суду.

Згідно ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Однак, до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

При цьому зміст ч.1 ст.214 КПК не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Як слідує зі змісту матеріалів судового провадження, в заяві від 27.09.2023 року поданої начальнику ВП № 5 КРУП ГУНП ОСОБА_6 просив внести відомості до ЄРДР, згідно ст.214 КПК за фактом того, що 27.09.2023 року в будівлі Тернівського райсуду три особи не маючи наказу з печаткою і підписом начальника не пропускали його до керівника працівників суду на судове засідання по справі №215/7025/20, згідно повістки і рішення суду, чим порушували ст.55 Конституції України право на судовий захист (а.с.31).

Однак, як вірно зазначив в ухвалі слідчий суддя, ОСОБА_6 в заяві не наведено суті вчиненого кримінального правопорушення, порушені права особи, які охороняються саме Кримінальним законом та правову кваліфікацію, передбаченого особливою частиною КК України суспільно небезпечного діяння, що вчинене суб`єктом злочину, що на переконання колегії суддів, дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження, відповідно до положень ст. 214 КПК.

Такий висновок апеляційного суду узгоджується із правовою позицією Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 року (справа № 556/450/18), згідно якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР. При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Відтак, на переконання апеляційного суду, висновки слідчого судді про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність ВП №5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, належним чином мотивовані, ґрунтуються на змістовному дослідженні усіх обставин кримінального провадження та доводів апелянта.

Отже, перевіркою матеріалів даного провадження, судом апеляційної інстанції не встановлено будь-яких порушень слідчим суддею вимог КПК щодо процесуального порядку судового розгляду скарги, які, згідно ст.412 КПК, слід було би визнати істотними та які б тягнули за собою скасування рішення суду першої інстанції.

Разом з тим, щодо апеляційних вимог ОСОБА_6 про скасування всіх ухвал слідчого судді за його клопотаннями, винесених без виходу до нарадчої кімнати, апеляційний суд зазначає, що вони не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, оскільки в апеляційному порядку оскаржується не загальна кількість судових рішень, а конкретні судові рішення постановлені в нарадчій кімнаті, складом суду, який здійснював судовий розгляд, та відповідно до приписів ст.309 КПК ухвали слідчого судді, які винесені без виходу до нарадчої кімнати, не входять до вичерпного переліку судових рішень, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновків, що апеляційна скарга заявника ОСОБА_6 є безпідставною та задоволенню не підлягає, а ухвала слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 лютого 2024 року є законною, обґрунтованою, належним чином вмотивованою та відповідає вимогам ст.370 КПК.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.117 та ст.ст.404, 405, 407 та 418, 419, 422 КПК, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Клопотання заявника ОСОБА_6 задовольнити та поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 лютого 2024 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність ВП №5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06 лютого 2024 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність ВП №5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4