Справа №534/571/24
Провадження №1-кс/534/199/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 травня 2024 року місто Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП у Полтавській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором, про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування, тобто до 08.06.2024 року, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Панасівка Козельщинського району (нині Кременчуцького району) Полтавської області, громадянина України, одруженого, освіта неповна середня, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

у с т а н о в и в:

До Комсомольського міського суду Полтавської області звернулась слідча СВ ВП № 2 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП у Полтавській області ОСОБА_6 із клопотанням, погодженим прокурором, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в межах строків досудового розслідування, тобто до 08.06.2024 року, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вмотивовано слідчим тим, що 07.03.2024 року, близько 22:00 години, ОСОБА_5 , перебував разом із своєю співмешканкою ОСОБА_7 , за місцем їх сумісного проживання, а саме у кімнаті житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У цей час на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ними виник конфлікт, у ході якого у ОСОБА_5 з`явився злочинний умисел на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 , умисно наніс декілька ударів тупим предметом, в область голови ОСОБА_7 , чим спричинив останній тілесні ушкодження, у вигляді: аспірації кров`ю та перелому кісток носу, внаслідок чого, потерпіла ОСОБА_7 померла.

У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Панасівка Козельщинського району Полтавської області, громадянин України, освіта неповна середня, одружений, не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та фактично перебуваючий в умовах ДУ «ПУВК № 23», раніше не судимий.

За вказаним фактом ОСОБА_5 , 08.03.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тобто в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, що спричинило смерть потерпілого.

Підозра ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними по кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом проведення огляду місця події від 08.03.2024; постановою про визнання речовим доказом від 08.03.2024; протоколом затримання особи за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, в порядку ст. 208 КПК України; показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України ОСОБА_5 ; показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 08.03.2024; протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 від 08.03.2024; протоколом проведення додаткового слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 від 20.03.2024; протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_9 від 20.03.2024; висновком експерта № 164 від 15.04.2024 та іншими матеріалами, зібраними в ході досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Комсомольського міського суду Полтавської області від 09.03.2024 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 06.05.2024, проте закінчити досудове розслідування кримінального провадження до вказаної дати не представляється за можливе, оскільки у провадженні необхідно щонайменше провести наступні дії: повідомити ОСОБА_5 про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення; долучити висновок судово психіатричної експертизи, котра перебуває на виконанні Полтавській філії судових експертиз ДУ «Інституту судової психіатрії МОЗ України», долучити висновки додаткових судово медичних експертиз, котрі перебувають на виконанні у Кременчуцькому міжрайонному відділенні СМЕ а також ознайомити сторони кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України; виконати у провадженні інші слідчі (процесуальні) дії, негласні слідчі (розшукові) дії.

Враховуючи викладене вище, на даний час виникла необхідність у продовженні строків тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 .

Метою застосування саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою є запобігання спробам незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Так, свідки ОСОБА_11 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 прямо вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, з котрими останній має товариські відносини а також свідки та підозрюваний являються сусідами, окрім цього підозрюваний ОСОБА_5 схильний до вживання спиртних напоїв, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності підозрюваний може вплинути на свідків з метою зміни останніми показів на свою користь під час сумісного вживання спиртних напоїв.

Також метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 є запобігання спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. У разі визнання підозрюваного винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, санкція статті якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років позбавлення волі, підозрюваний ОСОБА_5 під загрозою такого покарання може ухилятися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та зазначаючи про наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, наполягав на продовженні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в межах строків досудового розслідування, тобто до 08.06.2024 року без визначення застави.

Захисник підозрюваного, в судовому засіданні, не заперечував проти клопотання слідчого.

Підозрюваний просив суд пом`якшити строк тримання під вартою та відмовити у клопотанні слідчого.

Заслухавши думки прокурора, підозрюваного, його захисника, дослідивши матеріали судової справи та матеріали кримінального провадження, у контексті розгляду зазначеного вище клопотання, слідчий суддя, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, надавши оцінку кожному доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення , враховуючи, що жоден доказ не має наперед встановленої сили, дійшов таких висновків.

У відповідності до ч.4 ст.176, ст.177 КПК України, запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який відповідно до ст.183 КПК України може бути застосований, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з представлених суду матеріалів, в провадженні відділення поліції №2 Кременчуцького відділу поліції ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 08.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

О 12 год. 59 хв. 08.03.2024 в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний протокол, та 08.03.2024 останньому було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин (п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»), аналогічний правовий висновок викладено також у справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18), та у інших справах.

Враховуючи зазначені критерії, докази, додані до клопотання та пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що підозра є обґрунтованою.

За змістом ст.194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази, обставини, які свідчать про 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Проаналізувавши приєднані до клопотання слідчого матеріали досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наведені вище докази, доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке відносяться до тяжкого злочину.

Одночасно, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей.

В якості підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу слідчий у внесеному клопотанні посилається на наявність ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення. Наявність зазначених ризиків була підтримана прокурором у судовому засіданні.

Відповідно до вимог ст. 12 КК України інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України належить до тяжкого злочину.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Слідчий суддя зазначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 01.06.2006 року у справі «Мамедова проти Росії», (пункті 74) Суд вказував, що хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину. Тримання під вартою також не можна застосовувати як передбачення вироку у формі позбавлення волі.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин, покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях статей 177, 178, 183 КПК України.

Згідно зазначених норм, наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. При розгляді питання про необхідність взяття під варту судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи і, зокрема, такі фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Оцінивши всі обставини в їх сукупності, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного підлягає задоволенню. Лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти можливого переховування, наявність ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України ,що доведені під час розгляду клопотання, що виключає можливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Слідчим суддею вивчалась можливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. Проте, з урахуванням особи підозрюваного, відсутності у нього законних джерел доходів, застосування таких не буде дієвим. З аналогічних підстав слідчий суддя вважає неспроможними обґрунтування щодо доцільності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя дійшов висновку про недоцільність застосування застави відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні є підозрюваним за скоєння злочину, вчиненого із застосуванням особливого мучення.

Керуючись ст.ст.176-178,183,194, 205 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в межах строків досудового розслідування, тобто до 08.06.2024 року, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою, строком на 39 (тридцять дев`ять) днів в межах строків досудового розслідування, тобто до 08.06.2024 року, без визначення застави.

Строк дії ухвали закінчується 08 червня 2024 року.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному, захиснику, прокурору, та направити начальнику ДУ «Полтавська установа виконання покарань (23)» в м. Полтава.

Ухвала слідчого судді, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй повного тексту судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_12