Справа № 185/5340/24
Провадження № 1-кс/185/626/24
У Х В А Л А

20 травня 2024 року м.Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000729 від 15.04.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Клопотанням слідчий порушує питання з метою збереження речових доказів про накладення арешту, шляхом заборони на користування, розпорядження, відчуження на наступне майно: ніж зі слідами РБК; змив з рукоятки ножа; змив з внутрішньої та зовнішньої поверхні дверної ручки до будинку; три липкі стрічки зі слідами папілярних ліній, які були вилучені в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , та кофту в горох та футболку темного кольору які вилучені під час огляду місця події в приміщенні КНП ПЛІЛ ПМР які належать ОСОБА_5 ( НОМЕР_1 ).

З клопотання вбачається, що в провадженні СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження за ч. 1 ст. 121 КК України, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000729 від 15.04.2024.

Вищевказане майно постановою слідчого від 16.05.2024 визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000729.

Учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явилися.

Слідчий подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, підтримала клопотання в частині накладення арешту, шляхом заборони на користування, розпорядження, відчуження на ніж зі слідами РБК, який було вилучено в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , та кофту в горох та футболку темного кольору які вилучені під час огляду місця події в приміщенні КНП ПЛІЛ ПМР які належать ОСОБА_5 .

Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим у клопотанні зазначено, що арешт майна необхідно здійснити у зв`язку з забезпеченням подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні та з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до матеріалів клопотання, 15.05.2024 до Павлоградського РВП надійшло повідомлення про те, що 15.05.2024 приблизно о 17.20 годин невстановлена особа перебуваючи за місцем мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1., а саме за адресою: АДРЕСА_1 , спричинила їй тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення передньої черевної стінки без пошкодження внутрішніх органів.

За даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000729 від 15.05.2024 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що місцем вчинення зазначеного злочину є будинок АДРЕСА_2 , в якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 отримала тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення передньої черевної стінки без пошкодження внутрішніх органів.

Враховуючи вищенаведене, 15.05.2024 року у слідства виникла необхідність у проведенні обшуку за адресою АДРЕСА_1 , де проживає потерпіла ОСОБА_5 , на підставі ч.3 ст.233 КПК України у проведенні обшуку приміщення будинку, як невідкладну слідчу дію, де проживає ОСОБА_5 , з метою врятування майна.

В ході проведення обшуку в приміщенні будинку за вищевказаною адресою, було виявлено та вилучено: ніж зі слідами РБК, який упаковано до паперового конверту та опечатано в сейф-пакету № SUD 3017258; змив з рукоятки ножа упакований до паперового конверту; зроблено змив з внутрішньої та зовнішньої поверхні дверної ручки до будинку упаковані до паперового конверту; три липкі стрічки зі слідами папілярних ліній опечатані до сейф-пакету №SUD 1154299.

16.05.2024 в приміщенні КНП ПЛІЛ ПМР було проведено огляд місця події в ході якого було виявлено та вилучено речі в яких ОСОБА_5 перебувала 15.05.2024 під час нанесення тілесних ушкоджень, а саме: кофту в горох та футболку темного кольору.

Вищевказане майно постановою слідчого від 16.05.2024 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000729.

Згідно ч.10,11 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі,в тому числі кошти та цінності,що знаходяться на банківських рахунках чина зберіганні у банках або інших фінансових установах,видаткові операції,цінні папери,майнові,корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді,суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно,якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Вказані транспортні засоби відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України.

Відповідно до приписів ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку,передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди,завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Змив з рукоятки ножа; змив з внутрішньої та зовнішньої поверхні дверної ручки до будинку; три липкі стрічки зі слідами папілярних ліній, які були вилучені в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , не є майном, у розумінні КПК України, а є речовими доказами, які слідчий безпосередньо здобув під час слідчої дії, а тому підстав для їх арешту немає. Змиви, які зафіксовані, як матеріальні об`єкти, створені безпосередньо спеціалістами органу досудового розслідування і не належать іншій фізичній чи юридичній особі, яка, в разі накладення на них арешту, може заявити про свої права на таке майно та якій воно може бути повернуто. Крім того, накладення арешту на такі предмети унеможливить їх використання для проведення експертних досліджень.

З огляду на вказані обставини розумним та співрозмірним буде накладення арешту на ніж зі слідами РБК, який було вилучено в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , та кофту в горох та футболку темного кольору які вилучені під час огляду місця події в приміщенні КНП ПЛІЛ ПМР які належать ОСОБА_5 , шляхом накладення заборони відчуження, розпоряджання та користування вказаним майном, так як їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення речових доказів в кримінальному провадженні, що перешкодить проведенню експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст.170,172,173,174 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000729 від 15.04.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - задовольнити частково.

Накласти арешт, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на ніж зі слідами РБК, який було вилучено в ході проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , та кофту в горох та футболку темного кольору які вилучені під час огляду місця події в приміщенні КНП ПЛІЛ ПМР які належать ОСОБА_5 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, підозрюваним, обвинуваченим, третіми особами, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали, та виконується негайно слідчим.

Слідчий суддя ОСОБА_1