Справа № 308/4116/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у присутності: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання заступника керівника Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000008 від 16.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

03 березня 2024 року до слідчого судді надійшло клопотання заступника керівника Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000008 від 16.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що Шостим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгород) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000008 від 16.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно статуту філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України встановлено, що філія є відокремленим підрозділом державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», (, діяльність якого спрямовується, координується та контролюється Карпатським лісовим офісом.

Згідно п. 1 ст. 2 Статуту філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України створене з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів; ведення мисливського господарства, як спеціалізований підрозділ для ведення мисливського господарства; охорони, відтворення та раціонального використання державного мисливського фонду на території мисливських угідь, наданих у користування Підприємству; одержання прибутку від комерційної діяльності; забезпечення потреб держави або територіальних громад на промисловій чи комерційній основі. Всі фінансові взаємовідносини між Філією та Підприємством регулюються наказами Генерального директора Підприємства.

Встановлено, що наказом директора філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України № 70-к/тр від 18.08.2023, ОСОБА_4 прийнято на посаду лісничого в Березниківського лісництво вказаного лісгоспу та зазначено про необхідність виконання обов`язків із 21.08.2023 року

Відповідно до посадової інструкції лісничого Березниківського лісництва філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України від 18.01.2023 затвердженої директором вказаного лісгоспу, та із якою ознайомлений ОСОБА_4 21.08.2023 (Далі Інструкція), а саме відповідно до п. 1.1. Лісничий належить до професійної групи «Керівники». 1.2. Лісничий є керівником структурного підрозділу: (лісництво).

Згідно п. 2.1 вказаної посадової інструкції, лісничий здійснює: керівництво виробничо-господарською діяльністю лісництва.

Згідно п. 2.2 вказаної посадової інструкції, лісничий забезпечує: виконання встановлених завдань, ефективне використання матеріальних , трудових і фінансових ресурсів, впровадження новітніх технологій, нової техніки та сучасних методів підвищення продуктивності B лісогосподарському виробництві;

- одержання правил рубання лісу, побічного користування лісом, пожежної безпеки, санітарних і природоохоронних правил у лісах;

- облік та звітність про виробничу діяльність лісництва, а також внесення поточних змін у матеріали лісовпорядкування та книги обліку лісового фонду;

- ведення електронного обліку деревини з внесенням інформації про всю заготовлену і реалізовану деревину до системи електронного обліку деревини. Дотримання вимог Тимчасової інструкції з електронного обліку продукції лісозаготівель, лісопиляння і деревообробки на підприємствах Державного агентства лісових ресурсів України, затверджена Наказом Держлісагенства № 202 від 27.06.2012 року.

Згідно п. 2.5 вказаної посадової інструкції, лісничий подає:

- подає керівництву філії матеріали на осіб, які порушили лісове законодавство, на притягнення їх до дисциплінарної, адміністративної і кримінальної відповідальності.

Згідно п. 4.2 вказаної посадової інструкції, лісничий подає:

- за правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї діяльності,- в межах, визначених чинним адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, органи доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Відповідно до ст. 1 Положення про державну лісову охорону, затвердженого Постановою КМУ від 16 вересня 2009 року №976 державна лісова охорона діє у складі Держлісагентства, Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства.

Держлісоохорона має статус правоохоронного органу.

Згідно додатку до вказаного Положення, керівник лісового господарства є посадовою особою Держлісоохорони.

Отже, будучи службовою особою державної лісової охорони, ОСОБА_4 постійно обіймає посаду у державному органі та здійснює функції представника влади, а тому відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», є працівником правоохоронного органу.

Таким чином, ОСОБА_4 як лісничий Березниківського лісництва філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України є особою, яка має владні повноваження, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарських функціями, що відповідно до п. 1 примітки до ст. 364 КК України, є службовою особою.

Відповідно до п. п. «е» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», посадові та службові особи державної лісової охорони є суб`єктом відповідальним за корупційні правопорушення.

Відповідно до ст. 22. Закону України «Про запобігання корупції», посадовим та службовим особам державної лісової охорони забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Згідно із ст. 23 Закону України «Про запобігання корупції», посадовим та службовим особам державної лісової охорони забороняється безпосередньо або через інших осіб вимагати, просити, одержувати подарунки для себе чи близьких їм осіб від юридичних або фізичних осіб у зв`язку із здійсненням такими особами діяльності, пов`язаної із виконанням функцій держави.

Відповідно до ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції», особа, уповноважена на виконання функцій держави, у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язана невідкладно вжити заходів щодо: відмови від пропозиції; за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції

Однак, ОСОБА_4 як лісничий Березниківського лісництва філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України не зважаючи на вищеописані покладені на нього обов`язки як лісничого, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, керуючись корисливими мотивами, використовуючи своє службове та владне становище, вчинив злочин за наступних обставин.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що на початку листопада 2023 року, ОСОБА_7 звернувся до лісничого Березниківського лісництва філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України ОСОБА_4 , з метою придбання в законному порядку деревини із вказаного лісництва. В подальшому, під час зустрічі ОСОБА_7 , із лісничим ОСОБА_4 , яка відбулась в м. Свалява Мукачівського району, Закарпатської області, в останнього виник злочинний умисел на незаконне збагачення, а саме отримання від ОСОБА_7 неправомірної вигоди за відпуск йому деревини, яка знаходиться у його володінні, як матеріально-відповідальної особи Березниківського лісництва, поза бухгалтерським обліком, та в ході якої лісничий повідомив, що об`єми щомісячної поставки можуть становити близько 100 метрів кубічних ділової деревини під виглядом дров для населення за ціною близькою до 300 000 грн.

В подальшому, 28.12.2023 ОСОБА_4 з метою одержання неправомірної вигоди, керуючись корисливими мотивами, зателефонував ОСОБА_7 та поставив умову, що він здійснить відпуск необхідної деревини за надання певної суми коштів в якості неправомірної вигоди, яка залежить від об`єму та класу деревини.

Надалі, 15.01.2024 ОСОБА_4 з метою одержання неправомірної вигоди, керуючись корисливими мотивами, зателефонував ОСОБА_7 та поставив умову, що він здійснить відпуск необхідної деревини об`ємом 21 куб. метр. та вказав картковий рахунок НОМЕР_1 , та останнім було поставлено категоричну вимогу щодо переказу грошових коштів у розмірі 21 000 грн.

Після цього, 22.01.2024 вході телефонної розмови по месенджеру «Ватсап», лісничий ОСОБА_4 підтвердив ОСОБА_7 свій намір відвантаження 20 кубічних метрів деревини без жодних бухгалтерських документів.

На підтвердження попередньої домовленості лісничий ОСОБА_4 24.01.2024 повідомив ОСОБА_7 про залишення обумовленого об`єму лісопродукції на території колишнього лісгоспу в с. Березники, Хустського району, Закарпатської області.

25.01.2024 року в кафетерії в м. Мукачево Закарпатської області ОСОБА_4 одержав неправомірну вигоду в розмірі 21 000 грн. за поставлену лісопродукцію поза бухгалтерським обліком.

Надалі, на виконання попередньої домовленості, 29.01.2024 року ОСОБА_4 в ході телефонної розмови поставив до відома ОСОБА_7 про завезення додаткової партії лісопродукції на раніше обумовлену територію колишнього лісгоспу в с. Березники, Хустського району, Закарпатської області.

02.02.2024 в ході зустрічі, яка мала місце в м. Мукачево, Закарпатської області ОСОБА_7 було передано ОСОБА_4 грошові кошти у розмірі 14 000 грн. за поставлені додатково дві машини лісопродукції поза бухгалтерським обліком.

За таких обставин, ОСОБА_4 підозрюється у проханні службовою особою надати неправомірну вигоду для себе за вчинення та інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, та в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Крім цього, 21.02.2024 в ході особистої зустрічі ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , яка відбулась в одному із кафе у м. Свалява Закарпатської області, на запитання останнього щодо можливості отримання ділової деревини без відповідних дозвільних документів ОСОБА_4 повідомив про можливість відпуску лісопродукції породи «ясень» (ділова деривина) поза бухгалтерським обліком за ціної 300-400 дол. США за 1 кубчіний метр, при цьому озвучив термін можливої заготівлі до 01.03.2024 року.

За таких обставин ОСОБА_4 висловив повторно, надати для себе неправомірну вигоду за вчинення та не вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням свого службового становища.

В продовж 27.02.2024 по 28.02.2024 ОСОБА_4 декілька раз телефонував ОСОБА_7 та повідомив, що ним заготовлено відповідну кількість ділової деревини в об`ємі близько 8 кубічних метрів, довжиною стовбурів близько 3 метрів та запропонував ОСОБА_7 01.03.2024 прибути на місце складування для проведення відповідних обмірів заготовленої кубомаси та подальшого розрахунку.

01.03.2024 близько 12 год. 30 хв. за попередньою домовленістю ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_4 , котрий повідомив, що готовий показати підготовлену ним лісопродукцію, однак ОСОБА_7 має прибути до м. Сваляви, звідки в подальшому на автомобілі ОСОБА_4 останній має доставити його до місця розташування заготовленої лісопродукції. В ході зустрічі, котра відбулась у м. Сваляви, лісничий запропонував на власному автомобілі довести ОСОБА_7 до місця розташування заготівельної деревини.

Надалі, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 доїхали до будинку за АДРЕСА_1 , де на подвір`ї знаходилась ділова деревина породи «ясень», а саме 47 стовбур довжино 240 сантиметрів кожен, загальною кубомасою 7.5 метра кубічних та обумовлено про проведення розрахунку у місті Мукачево близько 16 год.00 хв.

Після чого за попередньою домовленістю приблизно о 16 год. 00 хв. ОСОБА_4 зустрівся з ОСОБА_7 у кафе «У ТАНКА» у м. Мукачево, що за адресою: вул. Миру, 94, м. Мукачево, в ході якої одержав від останнього грошові кошти у розмірі 88 000 гривень в якості неправомірної вигоди відпуск лісопродукції поза межами бухгалтерського обліку.

За таких обставин, ОСОБА_4 підозрюється у проханні службовою особою надати неправомірну вигоду для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням службового становища, та в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

2.3.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру за вказаними фактами.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними доказами, а саме: заявою ОСОБА_7 11.01.2024 про вчинення кримінального правопорушення; протоколами огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів-грошових коштів 25.01.2024, 02.02.2024, 01.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 16.01.2024, 28.02.2024, 01.03.2024 в якому останній повідомляє про обставини вимагання та одержання ОСОБА_4 неправомірної вигоди; протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_4 в ході якого в правій кишені куртки відшукано грошові кошти 88 000 гривень які на перед ідентифіковані, протоколом огляду від 01.03.2024 щодо вилучення лісо продукції, іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий вказує, що вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Вручена ОСОБА_4 підозра повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, п. 32, Series A, N 182).

На думку сторони обвинувачення, у даному кримінальному провадженні наявні підстави для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

Переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Злочин, який інкримінується ОСОБА_4 , є тяжким і передбачають можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, при цьому оскільки згідно примітки до ст. 45 КК України інкриміновані їй злочини є корупційними, до неї, у випадку засудження, не можуть бути застосовані положення ст.ст. 69, 75 чи інших статей КК України, які можуть пом`якшити становище, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Вищевказані обставини, дають підстави вважати, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення тяжкого злочину, може переховування від органів досудового розслідування та має реальні можливості покинути територію України, а також переховуватись на території України.

Незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні. ОСОБА_4 у силу займаної посади, перебуваючи на волі під час досудового розслідування матиме можливість використовуючи свій авторитет та здобутий досвід впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема свідка ОСОБА_7 , а також на раніше недопитаних числа своїх колег по роботі та співробітників, на яких ОСОБА_4 може впливати використовуючи стосунки по службі.

Зокрема на даний час не встановлені та не допитані службові особи лісової охорони філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України.

Це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показань, або відмови від надання таких.

Окрім цього у кримінальному провадженні не встановлено ще усіх осіб, можливо причетних до вчинення кримінального правопорушення, а відсутність належного та ефективного заходу забезпечення кримінального провадження та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного може негативно відобразитися на результатах досудового розслідування.

Перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом, зокрема, підшукуючи осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання.

Підставою застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під варту, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний матиме можливість: переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вивченням особи підозрюваного на даний час встановлено, що він працездатний, обставин які б перешкоджали його утриманню під вартою, не страждає. Даних, які б вказували на неможливість застосування до ОСОБА_4 вказаного запобіжного заходу, не встановлено.

Ураховуючи викладене, тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваного з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобігання наведеним у клопотанні ризикам, до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Згідно п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до восьмидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, наявність кількох ризиків, передбачених ст.177 КПК України, розмір збитків у кримінальному провадженні, а також практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а також враховуючи його сімейний та майновий стан, доцільно визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу, яка становить 42,12 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме в розмірі 123 000 гривень, оскільки саме така застава достатня забезпечити виконання підозрюваним обов`язків.

Необхідність визначення розміру застави саме у такому розмірі обґрунтовується також і тим, що діюче кримінальне процесуальне законодавство не встановлює обов`язку розкривати джерело походження коштів для сплати застави.

Приймаючи до уваги те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, орган досудового розслідування просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, раніше не судимому, лісничому «Березниківського лісництва» філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України», запобіжний захід тримання під вартою строком на 60 днів із можливістю внесення застави у розмірі 42,12 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 123 000 гривень.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися за межі Хустського та Мукачівського району Закарпатської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні, зокрема із ОСОБА_7 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні та додані до нього матеріали кримінального провадження.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні просив клопотання задовольнити частково та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши позицію прокурора з приводу внесеного клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, а також додатково подані докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Як зазначено у ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Шостим слідчим відділом (з дислокацією. У м. Ужгороді) ТУ ДБР, розташованого у місті Львові проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000008 від 16.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 01.03.2024 року, ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

02.03.2024 року стороною обвинувачення відповідно до ст. 278 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: у проханні службовою особою, надати неправомірну вигоду для себе за вчинення в інтересах того хто надає неправомірну вигоду дії з використанням службового становища, та в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того хто надає неправомірну вигоду будь якої дії з використанням службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної, вчиненому повторно.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів щодо можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, містяться в їх сукупності в матеріалах, здобутих в ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні та доданих до клопотання, а саме:заяві від 10.01.2024 року, щодо виконання доручення від 16.01.2024 року №58/5/1-181, протоколі допиту свідка від 16.01.2024 року, протоколі допиту свідка від 28.02.2024 року, протоколі допиту свідка від 01.03.2024 року, протоколі огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових купюр від 02.02.2024 року, фотоматеріалами, протоколі огляду від 01.09.2024 року, протоколі огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових купюр від 01.03.2024 року, наказ від 18.08.2023 року.

Приймаючи вказані дані з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, слідчий суддя вважає їх достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованому йому кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.

Між тим, поняття «обґрунтована підозра» з позиції Європейського суду з прав людини (справа «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04), рішення від 21.04.2011 року) означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Водночас слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України, який є тяжким, за вчинення яких законом України про кримінальну відповідальність передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, проте слідчий суддя також враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , одружений, має на утримані неповнолітню доньку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та матір, яка є інвалідом 2 групи, має постійне місце роботи на посаді лісничого «Березниківського лісництва» філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України», на якій характеризується позитивно, що підтверджується доданими до матеріалів справи грамотами, був мобілізований до Збройних Сил України, та є ветераном бойових дій, що підтверджується посвідченням серії НОМЕР_2 , раніше не судимий, а отже має міцні соціальні зв`язки.

Разом з тим, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази також дійшов висновку про обґрунтованість ризику, передбаченого у п.п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки злочин, який інкримінують ОСОБА_4 є тяжким і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Слідчий, вказує, що існує ризик незаконного впливу на свідків, експертів, спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, однак він не підтверджений слідчим будь якими доказами, оскільки відомості до ЄРДР були внесені 16.01.2024 року, всі свідки у даному кримінальному провадженні допитані, що підтверджується протоколами допиту таких, відомості до ЄРДР було внесено за матеріалами правоохоронних органів, потерпілий у даному кримінальному провадженні відсутній, разом з тим у даному кримінальному провадженні проведено майже всі слідчо розшукові та процесуальні дії. Відтак, даний ризик відсутній.

З цих же підстав не підтверджується і ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки слідчим не наведено жодних доводів, які саме дії підозрюваного можуть перешкоджати кримінальному провадженню, яке вже задокументоване.

Всі вищезазначені обставини у їх сукупності дають суду підстави вважати, що слідчим доведено належними та допустимими доказами недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням викладеного слідчий суддя дійшов висновку, що для убезпечення вищезазначених ризиків слід обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, суд, відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, бере до уваги, що відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави слідчий суддя виходить виключно з доходів отриманих за офіційним місцем роботи на державній службі на посаді лісничого «Березниківського лісництва» філії «Свалявське ЛГ» ДСГП «Ліси України», оскільки грошові кошти отримані від військової частини НОМЕР_3 під час проходження служби в Збройних Силах України спрямованої на захист суверенітету і територіальної цілісності України, отриманні «потом і кров`ю», відтак слідчий суддя не вважає їх за можливе враховувати при визначенні розміру застави.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги всі обставини, перелічені у ст. 178 КПК, суд приходить до переконання, що для забезпечення виконання підозрюваним, передбачених КПК України вимог, слід визначити заставу у двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 60 460 грн. 00 коп. (Шістдесят тисяч чотириста шістдесят гривень 00 копійок).

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний ОСОБА_10 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, слід покласти на строк протягом двох місяців наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися за межі Хустського та Мукачівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не спілкуватися із свідком ОСОБА_7 у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби у Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Також роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 186, 187, 193-195, 309, 392, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, тобто до 26 квітня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Строк тримання під вартою рахувати з 01 березня 2024 року з 16 год. 27 хв.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 закінчується 26.04.2024 року.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України у двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 60 460 грн. 00 коп. (Шістдесят тисяч чотириста шістдесят гривень 00 копійок).

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, слід покласти на строк протягом двох місяців наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися за межі Хустського та Мукачівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не спілкуватися із свідком ОСОБА_7 у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби у Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Також роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Під час досудового розслідування можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або відмову в його застосуванні.

Оскарження ухвал слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається на судові рішення, ухвалені судом першої інстанції, - через суд, який ухвалив судове рішення. Апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1