ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2024 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000095 від 20.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

встановила:

до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000095 від 20.04.2024 року, про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: на дерев`яний човен частково пофарбований у зелений колір, три сітки: 60х1,5 м., вічко 60 мм, 80х1,5 м, вічко 70 мм, 80х1,5 м, вічко 70 мм, пластикове весло, гумові чоботи зеленого кольору та екземпляри риб: карась срібний в кількості 5 штук, короп в кількості 3 штуки, що було виявлено та вилучено 20 квітня 2024 року на березі ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприцького лісництва, що неподалік с.Скригалівка Фастівського району Київської області, що мають значення речових доказів у кримінальному провадженні № 0000095 від 20.04.2024 року.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що у провадженні Фастівського РУП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000095 від 20.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 20.04.2024 року до чергової частини Фастівського РУП ГУ НП в Київській області з лінії "102" надійшло повідомлення про те, що 20.04.2024 року близько о 06 год. 30 хв. на ставі, який знаходиться у 33 кварталі Веприківського лісництва, що неподалік с. Скригалівка Фастівського району Київської області, здійснюється незаконне заняття рибним добувним промислом. По прибуттю на місце події було встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , без належного дозволу, у заборонений час, використовуючи заборонені знаряддя лову, а саме сітки, здійснили незаконний вилов риби.

20.04.2024 року під час проведення огляду місця події, а саме берегу ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприківського лісництва, що неподалік АДРЕСА_1 , де в ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено: дерев`яний човен частково фарбований у зелений колір; три сітки: 1) 60х1,5 м, вічко 60 мм, 2) 80х1,5 м, вічко 70 мм, 3) 80х1,5 м, вічко 70 мм; пластикове весло; гумові чоботи зеленого кольору; екземпляри риб: карась сріблястий в кількості 5 штук, короп в кількості 3 штук.

Відповідно до пояснень ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останній зазначив, що три сітки: 1) 60х1,5 м, вічко 60 мм, 2) 80х1,5 м, вічко 70 мм, 3) 80х1,5 м, вічко 70 мм; пластикове весло; гумові чоботи зеленого кольору - належать йому на праві приватно власності. Водночас ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надав пояснення з приводу того, що дерев`яний човен частково фарбований у зелений колір, який вони використали під час незаконного вилову, є власністю Веприківського лісництва філії «Білоцерківське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», що також підтверджується показами ОСОБА_5 .

З урахуванням викладеного, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що вищевказані вилучені речі, мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні.

20.04.2024 року старшим дізнавачем сектору дізнання Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 винесено постанову про визнання і приєднання до кримінального провадження №0000095 вказаних речових доказів.

Таким чином, з метою забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, з`ясування об`єктивної істини по справі, збереження предметів та речей, що визнані речовими доказами, орган досудового розслідування, процесуальний керівник вважають за необхідне накласти арешт на вищевказані речі, вилучені 20.04.2024 року.

Прокурор до судового засідання не з`явився,направив заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав з підстав у ньому наведених та просив задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту, зазначеного в клопотанні прокурора майна, а саме: на дерев`яний човен частково пофарбований у зелений колір, три сітки: 60х1,5 м., вічко 60 мм, 80х1,5 м, вічко 70 мм, 80х1,5 м, вічко 70 мм, пластикове весло, гумові чоботи зеленого кольору та екземпляри риб: карась срібний в кількості 5 штук, короп в кількості 3 штуки, що було виявлено та вилучено 20 квітня 2024 року на березі ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприцького лісництва, що неподалік с.Скригалівка Фастівського району Київської області.

Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що вказане майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 131, 132, 171-173, 309, 368-372 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалила:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000095 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені речі/майно, а саме: на три сітки: 60х1,5 м., вічко 60 мм; 80х1,5 м, вічко 70 мм; 80х1,5 м, вічко 70 мм, пластикове весло, гумові чоботи зеленого кольору, що були виявлені та вилучені 20 квітня 2024 року на березі ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприцького лісництва, що неподалік с.Скригалівка Фастівського району Київської області, заборонивши відчужувати, розпоряджатися та користуватися даним майном.

Накласти арешт на дерев`яний човен частково пофарбований у зелений колір, що був виявлений та вилучений 20 квітня 2024 року на березі ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприцького лісництва, що неподалік с.Скригалівка Фастівського району Київської області та переданий на зберігання представникам Веприківського лісництва філії «Білоцерківське лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», заборонивши розпорядження та користування вказаного майна.

Накласти арешт на екземпляри риб: карась срібний в кількості 5 штук, короп в кількості 3 штуки, що були виявлені та вилучені 20 квітня 2024 року на березі ставу, який знаходиться у 33 кварталі Веприцького лісництва, що неподалік АДРЕСА_1 та передані на зберігання представникам Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1