Справа № 756/5461/24
Номер провадження № 1-кс/756/1160/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 08.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000492, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який має професійну-технічну освіту, не працює, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. 26.04.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Оболонського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , яке подане в рамках кримінального провадження, внесеного 08.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000492, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонською окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

1.2. У клопотанні вказано, що підставою звернення щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в відношенні підозрюваного ОСОБА_4 відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою АДРЕСА_1 , строком на 60 днів включно.

Крім того, прокурор в обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, за для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_4 , може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний не має постійного місця роботи та офіційних джерел доходів.

2.2. Захисник ОСОБА_5 просила відмовити у задоволенні клопотання слідчого з тих підстав, що клопотання є необґрунтованим, відсутні на підтвердження будь-які документи в обґрунтування ризиків. Окрім цього, звернула увагу суду на необґрунтованість підозри. З метою можливості обрання запобіжного заходу просила врахувати, що ОСОБА_4 має соціальні зв`язки, прибуває за викликом слідчого, прокурора.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Оболонського УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеного 08.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000492, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України. Слідчим у вказаному кримінальному провадженні є ОСОБА_6 . Процесуальне керівництво здійснюється Оболонською окружною прокуратурою міста Києва, зокрема прокурором ОСОБА_3 . А отже клопотання підсудне Оболонському районному суду міста Києва.

3.2. 23.04.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, зокрема з тих підстав, що29.12.2022, громадянин України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пройшов військово-лікарську комісію та згідно з рішенням ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_2 визнаний придатним до військової служби. Відстрочок від призову по загальній мобілізації, згідно до положень чинного законодавства України немає.

17.01.2023 об 16 год. 00 хв. перебуваючи у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 вручено мобілізаційне розпорядження та повістку про відправку, однак ОСОБА_4 будучи належним чином у встановленому законом порядку повідомленим працівниками територіального центру комплектування та соціальної підтримки про призов на військову службу під час загальної мобілізації, а також про наслідки відмови бути призваним та проходити військову службу під час мобілізації, оголошеної Указом Президента України №69-2022 від 24.02.2022 року, не прибув 24.01.2023 до пункту відправки в команду № НОМЕР_1 , відповідно до Указу Президента України №64-2022 від 24.02.2022 «Про ведення воєнного стану на території України» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, а отже не відправився ВЧ № НОМЕР_1 для проходження військової служби під час мобілізації, чим умисно, протиправно, ухилився від призову на військову службу під час мобілізації в особливий період.

Отже, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, а саме: ухиленні від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період.

3.3. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- копія мобілізаційного розпорядження, врученого ОСОБА_4 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 ;

- документи, які надані ІНФОРМАЦІЯ_2 на запит слідчого.

3.4. Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд ураховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

3.5. Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, з урахуванням наданих показань підозрюваним, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України. Оскільки сукупність досліджених судом матеріалів досудового розслідування, як і показання підозрюваного, на даній стадії кримінального провадження, є достатніми аби стверджувати, що міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у повідомленні про підозру обставинах.

3.6. Згідно зі ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.7. Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування щодо запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, учинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги відомості щодо особистості ОСОБА_4 , суд не погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, суд відхиляє доводи прокурора щодо ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки події мали місце на початку 2023 року, а з того часу суду не надано відомостей щодо ухилення ОСОБА_4 або переховування від органу досудового розслідування чи суду. Відсутні відомості, що ОСОБА_4 не з`являвся за викликом слідчого чи ухилявся від його отримання. Суду не надано відомостей про те, що ОСОБА_4 протягом року змінював місце проживання, роботи.

Узагалі, як убачається з клопотання слідчого та наданих на обґрунтування ризиків пояснень прокурора в судовому засіданні, в обґрунтування ризику переховування, сторона обвинувачення посилається фактично лише на тяжкість покарання. У даному випадку слід зазначити, що тяжкість покарання це обставина, яка судом оцінюється лише в порядку ст. 178 КПК України, тобто така, яка може лише впливати на вірогідність настання певних ризиків, але не бути самостійним ризиком в розумінні п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Більше того, у рішеннях ЄСПЛ у справах «Becciev v. Moldova», «Свершов проти України», «Єлоєв проти України», «Тимошенко проти України», «Луценко проти України») неодноразово наголошувалось, що тяжкість злочину, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення, однак не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (див. рішення від 4 жовтня 2005 року у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03, пункти 56 і 59, з подальшими посиланнями).

Наведена позиція Європейського суду з прав людини свідчить про те, що взагалі будь-які ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. Отже, сама по собі тяжкість покарання ще не свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а інших мотивувань прокурором в обґрунтування цього ризику наведено не було.

Суд також відхиляє доводи прокурора щодо можливості вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, оскільки в обґрунтування цього ризику взагалі не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів.

Аналізуючи вказані ризики суд також їх співставляє з відомостями, які суд має оцінити в порядку ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що інкримінований злочин є тяжким, рівень доведеності підозри (вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення), а також те, що ОСОБА_4 працевлаштований не офіційно, має сталий дохід та раніше не судимий.

Також варто узяти до уваги, що клопотання слідчого стосується застосування запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту. Хоча, згідно з правовою позицією ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування, цілодобовий домашній арешт відповідає запобіжному заходу в вигляді тримання під вартою, бо прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

Також суд бере до уваги, що мети перебувати підозрюваному цілодобового вдома, слідчим в клопотанні, та прокурором в судовому засіданні, не наведено, як і завдань, які будуть досягнуті таким запобіжним заходом.

Суд наголошує, що запобіжний захід не може бути покаранням чи заходами впливу на підозрюваного (примушуванням до певних дій), бо має виконувати лише забезпечувати виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також усунення ризиків. Хоча, як вже наведено судом, клопотання та відомості надані в судовому засіданні, не містять обґрунтованих посилань на вказану мету.

3.8. Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція ст. 336 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 5 років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним злочинів, передбачених ст. 336 КК України.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.9. Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, але не довів обставини, передбачених п. 2 тобто існування ризиків, а отже і обставин - наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно з ч. 3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

3.10. Установлені в судовому засіданні обставини свідчать про те, що відсутні підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту. Але для досягнення дієвості завдань кримінального провадження відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України на думку суду, є необхідність в зобов`язанні ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого в кримінальному провадженні, внесеного 08.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000492, або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Отже, у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього цілодобового арешту відносно ОСОБА_4 слід відмовити, між тим зобов`язати прибувати за кожною вимогою до слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 08.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000492, про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України - відмовити.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого в кримінальному провадженні, внесеного 08.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000492, або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1