ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/839/24 Справа № 173/1017/24 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з секретарем ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 , подану на ухвалу слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 04 квітня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 , поданої на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

встановила:

28 березня 2024 року до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області, в порядку ст.303 КПК України, надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 04 квітня 2024 року у задоволенні скарги ОСОБА_6 відмовлено.

Слідчий суддя мотивував свої висновки тим, що заява скаржника не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення вказаною у ній особою кримінального правопорушення.

Так, у заяві ОСОБА_6 від 25.03.2024 року не викладено конкретних обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст..194 КК України, про яке вказує скаржник, вид і розмір завданих збитків (в чому вони конкретно полягають), їх обґрунтування, оскільки об`єктивна сторона даного кримінального правопорушення характеризується суспільно небезпечними діями, які полягають у знищенні чи пошкодженні майна, наслідками у вигляді шкоди у великих розмірах і причинним зв`язком між вказаними діями і наслідками.

Крім того, заявником не викладено обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 162 КК України, не зазначено яким чином відбулося незаконне проникнення до житла скаржника, оскільки даний злочин з об`єктивної сторони може бути вчинений у формі незаконного проникнення до житла чи іншого володіння особи, незаконного проведення в них огляду чи обшуку, незаконного виселення, інших дій, що порушують недоторканність житла громадян (незаконне проведення виїмки, самовільне вселення до чужого житла, тимчасове використання житла без згоди його власника тощо)

За такого, слідчий суддя зазначив, що доводи заявника ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення обставин та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що давали б підстави для кваліфікації дій вказаних у заяві осіб за відповідною статтею КК України.

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_6 порушує питання про скасування ухвали слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 04 квітня 2024 року та постановлення нової ухвали, якою задовольнити його скаргу та зобов`язати уповноважену особу Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР, за його заявою №2443 від 25.03.2024 року.

Обгрунтовуючи доводи поданої апеляційної скарги зазначає, що оскаржувана ухвала слідчого судді є такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства України, а також не відповідає фактичним обставинам справи.

Так, заявник наголошує, що у поданій заяві про вчинені кримінальні правопорушення, ним вказано про факт незаконного проникнення на його територію, на якій і знаходились опори для електрокабелю та зпил даних опор його сусідкою ОСОБА_7 , що свідчить про наявність у її діях складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.194 та ст.162 КК України. Цих фактів, на переконання заявника, достатньо для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, а другорядні питання, як то розмір завданих збитків та яким чином відбулося незаконне проникнення повинен вирішувати слідчий на стадії досудового розслідування справи.

Заявник посилається на чисельні порушення вимог КПК України під час судового розгляду скарги у суді першої інстанції, оскільки ОСОБА_6 не надали можливості висловитися з приводу його скарги, працівника поліції викликано у судове засідання не було, у зв`язку з чим не з`ясовано причини невнесення відомостей до ЄРДР.

У судове засідання апеляційного суду учасники процесу не з`явились. Належним чином були повідомлені про дату та час судового розгляду. Неявка зазначених осіб, відповідно до приписів ч.4 ст.405 КПК, не перешкоджає судовому розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши надані матеріали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з положеннями ч.1 ст.404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.370 цього Кодексу судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчим суддею не дотримано зазначених вимог закону.

Відповідно ст.55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК.

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні (п.18 ч.1 ст.3 КПК), а згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У межах процедури оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, дізнавач, прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого, дізнавача або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Мотивуючи своє рішення про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя у своєму рішенні, зазначив, що ОСОБА_6 не викладено обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, таких як вид та розмір завданих збитків та яким чином відбулось незаконне проникнення до житла заявника.

Слідчий суддя дослідивши подану скаргу встановив, що вона є недоведеною, у зв`язку з чим відмовлено у задоволенні даної скарги.

З такими висновками слідчого судді не погоджується колегія суддів апеляційного суду.

Згідно ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Однак, до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

При цьому зміст ч.1 ст.214 КПК не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Як слідує зі змісту матеріалів справи, в заяві від 25.03.2024 року поданої до чергової частини ВП №3 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 просив внести відомості до ЄРДР, згідно ст.214 КПК за фактом того, що 15 березня 2024 року громадянка ОСОБА_7 проникла на його земельну ділянку, що розташована біля його будинку, спиляла опори для електрокабелю АДРЕСА_1 , який постачав електроенергію в його будинок.

Матеріалами справи встановлено, що звернення ОСОБА_6 прийнято та зареєстровано за №2443.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя у своєму рішенні, зазначив, що ОСОБА_6 не викладено обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, таких як вид та розмір завданих збитків та яким чином відбулось незаконне проникнення до житла заявника.

Однак із цією позицією слідчого судді колегія суддів апеляційної інстанції погодитися не може.

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні (п.18 ч.1 ст.3 КПК), а згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Ухваливши рішення про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя вийшов за межі своїх процесуальних повноважень щодо розгляду скарги на бездіяльність слідчого, які визначені положеннями ст. 307 КПК, та втрутився в дискреційні повноваження слідчого органу досудового розслідування, визначені положеннями ст. 40 КПК України та вдався до дослідження заяви ОСОБА_6 від 25.03.2024 року по суті.

Натомість, як вбачається зі змісту поданої заяви ОСОБА_6 викладені конкретні відомості про вчинення злочину та міститься прохання особи прийняти невідкладних дій щодо реєстрації даної заяви у ЄРДР та початку досудового розслідування.

Однак, посадовими особами Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області не були внесені відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 , у зв`язку з чим відсутні підстави для відмови у задоволені скарги останнього.

З огляду на вищенаведене колегія суддів вважає, що рішення слідчого судді про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДРза заявою про вчинене кримінальне правопорушення є передчасним, а отже неправомірним, оскільки воно було ухвалено без належного з`ясування усіх обставин справи, що свідчить про істотне порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.409, ч.1 ст.412 КПК істотне порушення вимог кримінального процесуального закону є підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції.

Істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, згідно з ч.1 ст.412 цього Кодексу, є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Підсумовуючи вищенаведене колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга заявника ОСОБА_6 підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 04 квітня 2024 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , поданої на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР підлягає скасуванню в порядку статей 412, 415 КПК.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 04 квітня 2024 року про відмову у задоволенні скарги заявника ОСОБА_6 , поданої на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР -задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Кам`янського РУП №3 ГУНП в Дніпропетровській областівнести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за зверненням ОСОБА_6 №2443 від 25.03.2024 року.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4