Справа № 308/4431/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого в порядку ст. 303 КПК України,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, із скаргою на бездіяльність слідчого в порядку ст. 303 КПК України.

Скаргу мотивує тим, що 20.02.2024 р. ОСОБА_3 було подано до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ЗАКАРПАТСЬКІЙ ОБЛАСТІ - Заяву про вчинення кримінального правопорушення (далі у тексті Заява).

Відповідно до вищезазначеної заяви, у якій повідомлялося наступне: «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (КДКА) Закарпатської області в особі дисциплінарної палати (надалі - Дисциплінарна палата) у складі: голови Дисциплінарної палати ОСОБА_4 , заступника голови Дисциплінарної палати ОСОБА_5 , секретаря Дисциплінарної палати ОСОБА_6 , членів Дисциплінарної палати: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 - розглянувши у відкритому засіданні в приміщенні КДКА Закарпатської області матеріали перевірки відомостей щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_3 - порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_3 . Відповідно до ч.2 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (КДКА) обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд. З 17.11.2022 р. у членів КДКА будь-якого регіону області, ВКДКА інших органів ОАС закінчились 5-ти річні повноваження, і у встановленому законом порядку, їх повноваження згідно закону не продовжувались. Усі без виключення рішення прийняті РАУ, ВКДКА, КДКА областей є прийнятими особами без законних не те повноважень, та є нелегітимними і такими, що в розумінні закону не набрали чинності нормативно правовими актами. З 17 листопада 2022 року в Україні діють неповноважні органи адвокатського самоврядування - НААУ, РАУ, ВКДКА, Ради адвокатів регіонів, КДКА регіонів, які протиправно, після припинення повноважень (5 років), без проведення виборів, а саме з 17.11.2022 року - протиправно продовжують визначати рівень фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, протиправно вирішують питання щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів і без повноважень притягають та позбавляють свідоцтва адвокатів, тощо при цьому протиправно не в спосіб передбачений законом застосовуючи інституціональний континуїтет, не є введеним в дію. Закон не містить жодних норм щодо наділення органів адвокатського самоврядування повноваженнями самостійно продовжувати строки повноважень на невизначений термін за будь-якими надуманими обставинами (в тому числі за надуманих підстав надуманого континуїтету).

Заявник зазначає, що разом із Заявою було подано належним чином завірену копію Витягу із Рішення від 18.01.2024 року. Перелічені вище дії у Заяві є протиправними та становлять собою кримінальне правопорушення.

Заявник зазначає, що з моменту отримання Заяви (27.02.2024 року (згідно трекінгу поштового відправлення № 673)) посадовими особами ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ЗАКАРПАТСЬКІЙ ОБЛАСТІ, пройшло набагато більше ніж 24 години, проте відомості щодо вчиненого кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190, 364-1 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено та досудове розслідування за вказаним фактом не розпочато.

Так, фактично отримавши заяву адвоката ОСОБА_3 27.02.2024 року, посадові особи Головного Управління Національної Поліції в Закарпатській області, які мали внести відомості в ЄРДР і розпочати досудове розслідування, своєю умисною бездіяльністю всупереч вимогам ст. 214 КПК України, впродовж 24 годин, з моменту отримання Заяви не вчинили жодних дій, спрямованих на внесення до ЄРДР відомостей, які містилися у Заяві, відповідно не розпочали розслідування та не надали заявнику витяг з ЄРДР через 24 години з моменту внесення таких відомостей.

У скарзі містяться покликання на ч. 1 ст. 24, ч. 1 п. 1 ст. 303,ч.1 ст. 304 КПК України.

У скарзі вказано на те, що оскільки Заява була отримана Головним Управлінням Національної Поліції в Закарпатській області - 27.02.2024 р., то строк для оскарження дій та бездіяльності посадових осіб Головного Управління Національної Поліції в Закарпатській області, триває до 11.03.2024 р. включно.

Так, заявник просить слідчого суддю:

«Зобов`язати уповноважених осіб Головного Управління Національної Поліції в Закарпатській області, внести відомості про вчинення членами Кваліфікаційнодисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області в особі дисциплінарної палати у складі саме: голови Дисциплінарної палати ОСОБА_4 , заступника голови Дисциплінарної палати ОСОБА_5 , секретаря Дисциплінарної палати ОСОБА_6 , членів Дисциплінарної палати: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 - кримінального правопорушення передбаченого ст. 190 КК України та ст. 364-1 Кримінального кодексу України, на підставі Заяви про вчинення кримінального правопорушення від 20.02.2024 року.

Зобов`язати уповноважених осіб Головного Управління Національної Поліції в Закарпатській області, розпочати досудове розслідування за ознаками складу злочину, передбаченого ст. 190 КК України та ст. 364-1 Кримінального кодексу України, вчиненого членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області в особі дисциплінарної палати у складі саме: голови Дисциплінарної палати ОСОБА_4 , заступника голови Дисциплінарної палати ОСОБА_5 , секретаря Дисциплінарної палати ОСОБА_6 , членів Дисциплінарної палати: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ..

Зобов`язати уповноважених осіб Головного Управління Національної Поліції в Закарпатській області, через 24 години з моменту внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення членами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області в особі дисциплінарної палати у складі саме: голови Дисциплінарної палати ОСОБА_4 , заступника голови Дисциплінарної палати ОСОБА_5 , секретаря Дисциплінарної палати ОСОБА_6 , членів Дисциплінарної палати: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , до Єдиного реєстру досудових розслідувань, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, шляхом направлення його на наступну адресу: АДРЕСА_1 , 16.»

Заявник у судове засідання не з`явився про дату та час розгляду скарги повідомлений належним чином, разом із тим, подав заяву в якій просить проводити розгляд скарги за його відсутності, просить скаргу задовольнити в повному обсязі.

Представник (уповноважена особа, слідчий) ГУНП в Закарпатській області в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду скарги повідомлений належним чином, заяв та клопотань не надходило.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, доходить наступного висновку.

20.02.2024 р. ОСОБА_3 було подано до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ЗАКАРПАТСЬКІЙ ОБЛАСТІ - Заяву про вчинення кримінального правопорушення (далі у тексті Заява).

Відповідно до вищезазначеної заяви, у якій повідомлялося наступне: «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (КДКА) Закарпатської області в особі дисциплінарної палати (надалі - Дисциплінарна палата) у складі: голови Дисциплінарної палати ОСОБА_4 , заступника голови Дисциплінарної палати ОСОБА_5 , секретаря Дисциплінарної палати ОСОБА_6 , членів Дисциплінарної палати: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 - розглянувши у відкритому засіданні в приміщенні КДКА Закарпатської області матеріали перевірки відомостей щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_3 - порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_3 . Відповідно до ч.2 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (КДКА) обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд. З 17.11.2022 р. у членів КДКА будь-якого регіону області, ВКДКА інших органів ОАС закінчились 5-ти річні повноваження, і у встановленому законом порядку, їх повноваження згідно закону не продовжувались. Усі без виключення рішення прийняті РАУ, ВКДКА, КДКА областей є прийнятими особами без законних не те повноважень, та є нелегітимними і такими, що в розумінні закону не набрали чинності нормативно правовими актами. З 17 листопада 2022 року в Україні діють неповноважні органи адвокатського самоврядування - НААУ, РАУ, ВКДКА, Ради адвокатів регіонів, КДКА регіонів, які протиправно, після припинення повноважень (5 років), без проведення виборів, а саме з 17.11.2022 року - протиправно продовжують визначати рівень фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, протиправно вирішують питання щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів і без повноважень притягають та позбавляють свідоцтва адвокатів, тощо при цьому протиправно не в спосіб передбачений законом застосовуючи інституціональний континуїтет, не є введеним в дію. Закон не містить жодних норм щодо наділення органів адвокатського самоврядування повноваженнями самостійно продовжувати строки повноважень на невизначений термін за будь-якими надуманими обставинами (в тому числі за надуманих підстав надуманого континуїтету).

Так, станом на день звернення із вказаною скаргою до слідчого судді, з моменту отримання Заяви, а саме 27.02.2024 року, що підтверджується трекінгом поштового відправлення № 673, що міститься в матеріалах скарги) посадовими особами ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ЗАКАРПАТСЬКІЙ ОБЛАСТІ, пройшло більше ніж 24 години, проте відомості щодо вчиненого кримінального правопорушення за вказаною заяво про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено та досудове розслідування за вказаним фактом не розпочато. Підтвердження зворотнього, до матеріалів справи не надано і на день розгляду вказаної скарги також.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з частиною 1 статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 вказаної норми здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути: 1) відібрано пояснення; 2) проведено медичне освідування; 3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

У разі виявлення ознак кримінального правопорушення на морському чи річковому судні, що перебуває за межами України, досудове розслідування розпочинається негайно, відомості про нього вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань за першої можливості.

Відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела

Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях.

Таким чином, положення зазначеної статті зобов`язують внести відомості до ЄРДР невідкладно після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення. Застереження щодо «обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» стосується не заяви чи повідомлення, а самостійного виявлення слідчим чи прокурором таких обставин з будь-якого іншого джерела, аніж заява чи повідомлення.

Обставини щодо наявності або відсутності суспільно небезпечного винного діяння (дії чи бездіяльності), вчиненого суб`єктом злочину, можуть бути встановлені лише після проведення дій, передбачених главою 20 КПК України.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що у кожному окремому випадку, особа, на яку законом покладено обов`язок внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, такі відомості зобов`язана внести до реєстру та розпочати досудове розслідування.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298 також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, керуючись принципом змагальності кримінального провадження (стаття 22 КПК України) відносно подання до суду доказів своєї правової позиції, враховуючи те, що доказів внесення відомостей за заявою до ЄРДР суду не надано, жодних заперечень стосовно поданої скарги до суду не надходило, вважаю, що особа, яка прийняла зазначену вище заяву про кримінальне правопорушення не виконала вимоги частини 1статті 214 КПК України, оскільки зробити висновок щодо наявності обставин та ознак кримінального правопорушення можливо лише в ході проведення досудового розслідування за результатами здійснення певних слідчих дій.

Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Звертаючись до слідчого судді із даною скаргою, заявник просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за заявою, тобто в порядку ст. 214 КПК України. Таким чином приходжу до висновку про необхідність задоволення скарги в цій частині.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що скарга в частині внесення відомостей до ЄРДР а саме за визначеною заявником у його заяві кваліфікацією задоволенню не підлягає, оскільки до повноважень слідчого судді не належить встановлення правової кваліфікації кримінального правопорушення при зобов`язанні внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Визначення кваліфікації діяння, щодо якого здійснюється досудове розслідування, є обов`язком слідчого, а не слідчого судді чи особисто заявника. Крім того, зважаючи на той факт, що відомості (фабула та попередня кваліфікація) вносять до здійснення дій з досудового слідства, лише згодом стане зрозуміло чи була попередня кваліфікація, яку внесено до ЄРДР відповідною, або при внесенні було здійснено припущення, яке не знайшло свого підтвердження, або діяння має іншу кваліфікацію. При цьому, у ході досудового слідства питання про зміну кваліфікації може постати неодноразово. Це, зазвичай, пов`язано зі встановленням нових фактичних обставин справи чи новою оцінкою вже відомих доказів, оскільки внаслідок цього змінюється фактична підстава кримінально-правової кваліфікації, то й сама юридична оцінка скоєного може зазнати змін. На підставі п. 8 ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий повноважний приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі й щодо зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення за наявності для того обґрунтованих підстав, як то, об`єктивних даних, які б дали йому змогу встановити відповідність ознак того чи іншого діяння ознакам складу злочину, передбаченого відповідною статтею Особливої частини КК.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1--1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З наведеного слідує, що у вказаній нормі не зазначено те, що слідчий суддя має при ухваленні відповідного рішення за результатами розгляду скарги, визнавати протиправними дії відповідної посадової особи.

При вирішені питання по вимозі скарги, слідчий суддя враховує, що заявником не наведено, а у слідчого судді відсутні дані, який конкретно слідчий, уповноважена особа мала здійснити відповідну дію та не здійснила.

За частиною 2 ст.307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно п.1 до ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

За таких обставин враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що скарга підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст.306-307,369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого в порядку ст. 303 КПК України, задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Головного Управління Національної Поліції в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості на підставі заяви поданої ОСОБА_3 від 20.02.2024 (що направлена до ГУНП в Закарпатській області поштою та отримано 27.02.2024) про кримінальне правопорушення, у відповідності до вимог ст. 214 КПК України.

В іншій частині скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1