Справа № 296/2827/24
Ухвала

Іменем України

29 березня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Попільня, Житомирської області, з середньою спеціальною освітою, громадянина України, одруженого, має на утримані малолітню доньку, військовослужбовця, зареєстрованого та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України, у кримінальному провадженні №0000273 від 27.03.2024, -

встановив:

Старший слідчий слідчого управління ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,відповідно до змісту якого просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів без визначення застави.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий ОСОБА_4 зазначає, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000273 від 27.03.2024, за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст.263 та ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 маючи умисел на придбання, перевезення та зберігання вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, на початку жовтня 2023 року (точної дати досудовим слідством не встановлено), перебуваючи у розваленій будівлі неподалік від міста Васильків, Київської області, виявив вогнепальну зброю, бойові припаси, вибухові речовини та вибухові пристрої, які незаконно придбав та на військовому автомобілі, що перебував у його користуванні, перевіз до власного недобудованого будинку, розміщеного в АДРЕСА_2 , де зберігав без мети збуту.

Продовжуючи свій злочинний умисел на придбання, перевезення та зберігання бойових припасів без передбаченого законом дозволу, у лютому 2023 року (точної дати досудовим слідством не встановлено), гр. ОСОБА_5 , перебуваючи в лісопосадці поблизу населеного пункту АДРЕСА_3 , незаконно придбав боєприпаси до вогнепальної зброї, які в подальшому перевіз до місця проживання своїх батьків, та незаконно зберігав у гаражному приміщенні, яке знаходиться по АДРЕСА_4 .

27.03.2024 під час проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_4 , у гаражному приміщенні виявлено та вилучено патрони калібру 5,45 мм в кількості 1081 штук та патрони калібру 7,62 мм в кількості 20 штук, які ОСОБА_5 придбав, перевіз та незаконно зберігав, без мети збуту.

Крім цього, ОСОБА_5 діючи з прямим умислом, що спрямований на вбивство людини, 27.03.2024 близько 07:00 год, сів за кермо власного автомобіля Hyundai Santa FE, державний номерний знак НОМЕР_1 , взявши із собою заздалегідь підготовлену вогнепальну зброю невстановленого слідством зразка, яка здійснює постріли кулею 5,45 мм., та направився до м.Житомир. Приїхавши близько 08:00 год до будинку АДРЕСА_5 , останній зупинився поруч із автомобілем Hyundai Accent, д.н.з. НОМЕР_2 , в якому знаходився за кермом потерпілий ОСОБА_7 . Знаходячись поруч із зазначеним авто, останній привів належну йому бойову автоматичну стрілецьку вогнепальну зброю, яка була заряджена боєприпасами калібру 5.45 мм, в бойову готовність (дославши патрон до патронника), здійснив прицільний одиночний постріл в район голови потерпілого, внаслідок чого ОСОБА_7 , отримав множинні переломи кісток склепіння черепа з переходом на основу праворуч, зі зміщенням, вогнепальне поранення головного мозку праворуч, забій/розрив паренхіми лобно-скронево-тім`яної ділянки праворуч, геморагічний забій м`яких тканин лобно-тім`яно-скроневої ділянки праворуч, множинні сторонні тіла лобної долі та м`яких тканин голови праворуч, від яких останній 28.03.2024 помер у приміщенні лікарні.

28.03.2024 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 та ч.1 ст.115 КК України

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України:

- ОСОБА_5 підозрюється, в тому числі у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція якого містить безальтернативну санкцію - позбавлення волі на тривалий період часу, у зв`язку з чим, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально-правового та цивільно-правового характеру, підозрюваний може ухилятися від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрюваний ОСОБА_5 , після вчинення умисного вбивства, покинув місце вчинення злочину разом із бойовою автоматичною стрілецькою вогнепальною зброєю, яка була заряджена боєприпасами калібру 5.45 мм, яку заховав у невстановленому місці та може знищити або спотворити, також останній за місцем свого проживання зберігав велику кількість боєприпасів, що дає підстави вважати, що даний схрон зі зброєю може знаходитись і в інших місцях, не пов`язаних з його домоволодінням. Також підозрюваний може використати дану зброю відносно інших осіб. Викладені факти свідчать про вчинення ОСОБА_5 активних дій по знищенню та приховуванню знарядь та засобів вчинення злочину, речових доказів. Перебуваючи на волі, підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрюваний ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню всебічного, повного та неупередженого встановлення обставин вчиненого злочину, може вчиняти спроби протиправного впливу на учасників кримінального провадження будь яким шляхом для зміни (відмови) від показів останніх, так як частина свідків вказаного кримінального правопорушення перебувають у родинних, дружніх, товариських відносинах з підозрюваним. Крім того, органом досудового розслідування не встановлено повного кола осіб, що знали про злочин або приймали участь у його вчиненні. Підозрюваний буде вчиняти спроби впливу на учасників кримінального провадження з метою неможливості використання в суді в якості доказів показання останніх (п.3 ч.1 ст.177 КПК України);

- у зв`язку з тим, що під час проведених обшуків в домоволодінні ОСОБА_5 було вилучено великий арсенал зброї і існують ризики, що не вся зброя знаходилась у його домоволодінні, є підстави вважати, що останній може застосувати її відносно інших осіб. Таким чином, існує цілком обґрунтований ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень насильницького характеру, пов`язаних із заподіянням тілесних ушкоджень іншим особам або позбавлення життя (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор наголосила на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати стосовно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання з підстав, викладених в письмових запереченнях. Вказав, що підозра cтосовно ОСОБА_5 в частині умисного вбивства є необґрунтованою, при цьому, виявлення в ході проведення експертизи на одязі підозрюваного cлідів порохових газів є логічним, оскільки ОСОБА_5 є військовослужбовцем, він перебував у зоні бойових дій та застосовував зброю. Також просив звернути увагу, що висновком експертизи від 29.03.2024 встановлено, що на наданих на експертизу серветках, якими зробили змиви з обличчя гр. ОСОБА_5 не виявлено продуктів пострілу. Наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України слідчим та прокурором достатніми доказами не доведена: всі речі вже вилучено, необхідні обшуки проведено; підозрюваний не знайомий зі свідками в даному кримінальному провадженні, тому не може на них вплинути. Також зазначив, що виявлену за місце проживання підозрюваного зброю міг зберігати будь хто, при цьому, відбитків підозрюваного на ній не виявлено. Щодо вилучених коштів вказав, що вони належать батьку підозрюваного, який є приватним підприємцем та отримує дохід в розмірі 3 млн гривень на рік. Крім того, просив врахувати особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні двох дітей, є військовослужбовцем, учасником бойових дій, нагороджений відзнаками.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. Додатково вказав, що зберігав патрони та боєкомплекти в стані, що унеможливлює їх використання. Також зазначив, що не причетний до вбивства ОСОБА_7 . Крім того, вказав, що не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування. Щодо виявлених на його одязі слідів пороху пояснив, що є кулеметником, нещодавно повернувся із зони бойових дій, періодично відстрілює зброю, бо є військовослужбовцем, тому на одязі наявні сліди пороху.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст.263, ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України, що підтверджується, зокрема: протоколами допиту свідків від 27 березня 2024 року, від 28 березня 2024 року; протоколами обшуку від 27 березня 2024 року; рапортами; протоколами огляду місця події від 27 березня 2024 року; протоколом допиту неповнолітнього свідка від 27 березня 2024 року; протоколом допиту потерпілого від 27 березня 2023 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 27 березня 2024 року; протоколом обшуку від 27-28 березня 2024 року; довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 28 березня 2024 року №266, №267, №268 - №275; повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 28 березня 2024 року; лікарським свідоцтвом про смерть №657 від 29 березня 2024 року; протоколом огляду трупа від 29 березня 2024 року; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 29 березня 2024 року №СЕ-19/106-24/4997-ФХВР; висновком експерта Житомирського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України від 29 березня 2024 року №СЕ-19/106-24/4996-ФХВР.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Перевіряючи доводи слідчого та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке йому загрожує.

Так, ОСОБА_5 , підозрюється, в тому числі, у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення (ч.1 ст.115 КК України), за вчинення якого КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінальних правопорушень дають слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява №33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Слідчий суддя відзначає, що тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування підозрюваного.

Крім того, існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою виправдання своїх дій, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінальних правопорушень в межах кримінального провадження №0000273, враховуючи, що досудове розслідування триває та триває збір доказів у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя не виключає ризику незаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_5 на свідків у кримінальному провадженні №0000273 з метою схилити їх до відмови від наданих показань на свою користь, оскільки повне коло таких органом досудового розслідування наразі не встановлено, натомість їх особи можуть бути відомі підозрюваному.

Також існує ризик вчинення ОСОБА_8 іншого кримінального правопорушення (кримінальних правопорушень). В контексті наведеного, слідчий суддя приймає до уваги те, що за місцем проживання підозрюваного в ході проведення обшуків було вилучено велику кількість зброї та бойових припасів, законність набуття яких ОСОБА_5 не доведено, що в сукупності із обставинами вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України (вбивство людини із використанням вогнепальної зброї), може свідчити про підвищену суспільну небезпечність особи підозрюваного та можливість вчинення інших кримінальних правопорушень з використанням зброї.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується вчинення, в тому числі особливо тяжкого злочину, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи особу підозрюваного, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться в тому числі до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.

Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на теперішній час не встановлено та стороною захисту достатніми доказами не доведено.

Наявність у підозрюваного ОСОБА_5 державних відзнак (нагрудного знака "Золотий хрест") та його перебування на військовій службі, не можуть бути підставою для обрання більш м`якого запобіжного заходу з огляду на обставини кримінального провадження, в межах якого ОСОБА_9 інкримінується, в тому числі вчинення умисного вбивства.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слід задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 17 години 08 хвилин 25 травня 2024 року.

Відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи приписи п.2 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави слідчим суддею не визначається, оскільки підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується умисне вбивство людини.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 193-194, 196-197, 199, 205, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 17 години 08 хвилин 25 травня 2024 року, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання ОСОБА_5 , а саме з 17 години 08 хвилин 27 березня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 03 квітня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1