ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 529/1003/21 Номер провадження 11-кп/814/943/24Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2024 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем - ОСОБА_5 ,

за участі прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000188 за апеляційною скаргою прокурора Диканської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_9 на ухвалу Диканського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2023 року,

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою клопотання трудового колективу виконавчого комітету Диканської селищної ради задоволено та

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кратова Говтва Диканського району Полтавської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , з середньою технічною освітою, одруженого, пенсіонера, не судимого,

звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею його на поруки трудового колективу виконавчого комітету Диканської селищної ради, якщо він протягом року з дня передачі його на поруки виправдає довіру колективу, не ухилятиметься від заходів виховного характеру та не порушуватиме громадського порядку.

Кримінальне провадження № 0000188 від 13.03.2021 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України закрито.

Повідомлено трудовому колективу виконавчого комітету Диканської селищної ради про передачу ОСОБА_8 трудовому колективу на поруки та роз`яснено ОСОБА_8 , що у разі порушення ним умов передачі на поруки, відповідно до ч. 2 ст. 47 КК України він буде притягнутий до кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 367 КК України.

Роз`яснено трудовому колективу виконавчого комітету Диканської селищної ради, що відповідно до ч. 1 ст. 289 КПК України, якщо протягом року з дня передачі ОСОБА_8 , на поруки трудового колективу, він не виправдає довіру колективу, ухилятиметься від заходів виховного характеру та порушуватиме громадський порядок, загальні збори трудового колективу можуть прийняти рішення про відмову від поручительства за взяту ними на поруки особу. Відповідне рішення має бути направлене до суду, який прийняв рішення про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Процесуальні витрати у даному кримінальному провадженні віднесені на рахунок держави.

Цивільний позов Диканської окружної прокуратури Полтавської області в інтересах держави, в особі КП «Диканський комбінат комунальних підприємств», Диканська селищна рада до ОСОБА_8 про відшкодування матеріальних збитків - залишено без розгляду.

Вирішено питання щодо процесуальних витрат.

З ухвали вбачається, що відповідно до обвинувального акта, рішенням Диканської селищної виборчої комісії від 06.11.2015 зареєстровано на посаду Диканського селищного голову ОСОБА_8 , а рішенням № 1 першої сесії сьомого скликання Диканської селищної ради від 12.11.2015 визнано його повноваження як селищного голови Диканської селищної ради.

Відповідно до посадової інструкції селищного голови, затвердженої селищним головою Диканської селищної ради від 23.11.2010, селищний голова є головною посадовою особою територіальної громади Диканської селищної ради. Селищний голова у силу своїх повноважень та функціональних обов`язків організовує в межах визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» організовує роботу селищної ради та її виконавчого комітету; підписує рішення ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій і головує на пленарних засіданнях ради; призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств установ та організацій, що належать до комунальної власності територіальної громади, крім керівників дошкільних, загальноосвітніх та позашкільних навчальних закладів; є розпорядником бюджетних, позабюджетних цільових (у тому числі валютних) коштів, використовує їх лише за призначенням, визначеним радою; укладає від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства тощо.

Пунктом 1.8. посадової інструкції селищного голови передбачено, що селищний голова повинен знати постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України.

Відповідно до пункту 3.4. посадової інструкції селищний голова призначає та звільняє начальника Диканського комбінату комунальних підприємств.

Таким чином, ОСОБА_8 є службовою особою, яка виконує організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські обов`язки.

Згідно з ч.1 ст.14 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» посада селищного голови відноситься до четвертої категорії посад в органах місцевого самоврядування.

Згідно зі ст.19 Конституції України ОСОБА_8 як посадова особа органу місцевого самоврядування зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України та законами України.

Диканський комбінат комунальних підприємств згідно статуту, затвердженого рішенням десятої (позачергової) сесії двадцять четвертого скликання від 29.07.2003, заснований Диканською селищною радою.

Згідно з п.1.3. Статуту, Диканський комбінат комунальних підприємств - комунальне підприємство засноване на власності територіальної громади Диканської селищної ради на засадах його підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності Диканській селищній раді.

Пунктом 5.2. Статуту передбачено, що Диканський комбінат комунальних підприємств очолює начальник, який призначається селищним головою за погодженням виконкому селищної ради.

Установлено, що на підставі контракту з керівником підприємства від 07.04.2016, укладеного між Диканською селищною радою, в особі селищного голови ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , останнього призначено на посаду начальника Диканського комбінату комунальних підприємств на термін 5 років - з 07.04.2016 по 07.04.2021.

Пунктом 3.1. розділу 3 «Умови матеріального забезпечення» зазначеного контракту визначено, що за виконання обов`язків, передбачених цим контрактом Керівнику згідно постанови Кабінету Міністрів України №859 від 19.05.1999 встановлюється: 2) надбавка за інтенсивність праці та особливий характер роботи у розмірі 50 відсотків.

При цьому, під час укладення вищевказаного контракту, селищний голова Диканської селищної ради ОСОБА_8 , належним чином не виконав покладені на нього службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, а саме не переконався, що Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 1034 внесено зміни до Постанови Кабінету Міністрів України №859 від 19.05.1999 та виключено підпункт 5 пункту 1 Постанови, щодо можливості встановлення надбавки за інтенсивність праці та особливий характер роботи у розмірі до 50 відсотків посадового окладу.

В подальшому, 14.09.2020, між Диканською селищною радою, в особі селищного голови ОСОБА_8 та ОСОБА_10 укладено додаткову угоду № 1, якою внесено зміни до пункту 3.1. розділу 3 «Умови матеріального забезпечення» контракту від 07.04.2016, якою виключено встановлення надбавки за інтенсивність праці та особливий характер роботи у розмірі 50 відсотків.

Відповідно до наказу № 31 (розпорядження) про припинення трудового договору (контракту) від 08.12.2020 ОСОБА_10 звільнено з посади начальника Диканського комбінату комунальних підприємств.

Станом на 03.03.2021, розрахунки по заробітній платі колишньому керівнику Диканського комбінату комунальних підприємств ОСОБА_10 , що нараховані за період з 07.04.2016 по 13.09.2020 проведені у повному обсязі.

Так, внаслідок нарахування та виплати надбавки за інтенсивність праці та особливий характер роботи у розмірі 50% керівнику Диканського комбінату комунальних підприємств ОСОБА_10 , за період з 07.04.2016 по 08.12.2020, Диканському комбінату комунальних підприємств завдано матеріальну шкоду (збитки) на загальну суму 290 419,90 грн., на яку нараховано єдиний соціальний внесок 63 892,38 грн., що відповідно до п.4 примітки до ст.364 КК України є тяжкими наслідками.

Тобто ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, а саме неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки інтересам юридичної особи.

Звільняючи ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності з передачею на поруки, суд мотивував тим, що ОСОБА_8 вчинив нетяжкий, некорупційний злочин, вперше вчинив кримінальне правопорушення, свою вину визнав повністю, щиро розкаявся, бажає спокутувати свою вину.

Не погоджуючись з рішенням суду прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Свою апеляційну скаргу мотивує тим, що суд під час ухвалення рішення допустив істотні порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність. А саме: суд не переконався, що діяння, яке поставлено особі в провину дійсно мало місце, чи воно містить склад злочину і особа винувата в його вчиненні, а також, що наявні умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності.

Обов`язковою умовою звільнення від кримінальної відповідальності на поруки є щире каяття, проте суд не зазначив на підставі чого він дійшов висновку про наявність у ОСОБА_8 щирого каяття. Під час досудового розгляду ОСОБА_8 свою вину в інкриміновану злочині не визнавав, відсутні відомості про відшкодування шкоди.

Інші учасники судового розгляду ухвалу не оскаржили.

Заслухавши доповідача, прокурора в підтримку апеляційної скарги, ОСОБА_8 та його захисника, які заперечили проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши апеляційну скаргу та матеріали провадження, колегія суддів дійшла такого висновку.

Статтею 370 КПК України передбачено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Виходячи із положень закону, закріплених у ст. 47 КК України, питання про звільнення від кримінальної відповідальності з передачею особи на поруки є правом, а не обов`язком суду, і є виправданим лише тоді, коли суд дійде висновку про те, що виправлення конкретної особи, яка вчинила злочин, є можливим без практичного застосування до неї, передбачених законом України про кримінальну відповідальність заходів примусу.

При цьому, судом мають бути належним чином перевірені всі обставини справи, а ухвалене рішення обґрунтованим.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що під час судового розгляду від трудового колективу виконавчого комітету Диканської селищної ради надійшло клопотання про звільнення ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею обвинуваченого на поруки трудовому колективу на підставах, визначених ст. 47 КК України, та долучено таке клопотання разом з протоколом загальних зборів трудового колективу виконавчого комітету Диканської селищної ради.

Суд першої інстанції, задовольняючи заявлене клопотання, звільнив ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 367 КК України у зв`язку з передачею його на поруки колективу виконавчого комітету Диканської селищної ради на підставі ст. 47 КК України.

Відповідно до норм частини 1 статті 47 КК України особу, яка вперше вчинила кримінальний проступок або нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, та щиро покаялася, може бути звільнено від кримінальної відповідальності з передачею її на поруки колективу підприємства, установи чи організації за їхнім клопотанням за умови, що вона протягом року з дня передачі її на поруки виправдає довіру колективу, не ухилятиметься від заходів виховного характеру та не порушуватиме громадського порядку.

Звільнення від кримінальної відповідальності у зв?язку з передачею особи на поруки може мати місце за сукупності таких умов: 1) особа вчинила проступок або нетяжкий злочин вперше; 2) діяння належить до проступку або нетяжкого злочину; 3) особа, яка вчинила проступок або нетяжкий злочин, щиро розкаялася; 4) колектив підприємства, установи чи організації звернувся з клопотанням про передачу йому на поруки такої особи; 5) особа не заперечує проти закриття кримінальної справи за цією нереабілітуючою підставою.

Підставою такого звільнення є щире каяття особи, яке свідчить про її бажання спокутувати провину перед колективом підприємства, установи чи організації та виправити свою поведінку. Саме щире каяття особи є однією з обов`язкових умов звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею особи на поруки.

Особу, яка не визнала себе винною у вчиненні проступку або нетяжкого злочину, передавати на поруки не можна. Хоча обвинувачений і не заперечував про передачу його на поруки трудовому колективу і підтримував клопотання, але при цьому винним у скоєнні проступку або нетяжкого злочину себе не визнавав. Відповідно в такому випадку суд повинен відмовити у звільненні від кримінальної відповідальності у зв`язку з передачею на поруки саме за підставою невизнання особою винуватості у вчиненні проступку або нетяжкого злочину, що свідчить про те, що вона не розкаюється у заподіяному, а тому держава не може їй пробачити, можливо того, що вона і не вчиняла. Це і є необхідна умова застосування такого виду звільнення від кримінальної відповідальності.

Як встановлено судом першої інстанції ОСОБА_8 спершу свою вину не визнавав. В подальшому вказав про визнання своєї вини, проте стверджував, що у вчиненому не лише його вина, а й інших осіб, які не підказали та не допомогли, що не вказує про наявність щирого каяття. Аналогічні пояснення надав суду апеляційної інстанції.

Щире каяття - це не формальна вказівка на визнання свої вини, а відповідне ставлення до скоєного, яке передбачає належну критичну оцінку винуватим своєї протиправної поведінки, її осуд та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження.

Щире каяття - це певний психічний стан особи винного, коли він засуджує свою поведінку, прагне усунути заподіяну шкоду та приймає рішення більше не вчиняти злочинів, і це об`єктивно підтверджується визнанням особою своєї вини, розкриттям усіх обставин справи, вчиненням дій, спрямованих на сприяння розкриттю злочину або відшкодуванню завданих збитків чи усуненню заподіяної шкоди.

Факт відшкодування шкоди може додатково свідчити про щире каяття винуватої особи. Однак з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_8 під час судового розгляду свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав формально під тягарем доказів, будь-яку шкоду не відшкодував, що вказує на відсутність критичного ставлення до злочинної діяльності, та не вказує на наявність щирого каяття.

Такий висновок колегії суддів збігається з позицією Верховного Суду, зазначеної у постанові від 11.05.2021 у справі №161/17452/19 (провадження № 51-417км21)

Таким чином, місцевим судом необґрунтовано звільнено ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності на підставі положень ст. 47 КК України, та закрито кримінальне провадження.

Отже, суд допустив неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та порушення вимог кримінального процесуального закону, яке є істотним, оскільки ставить під сумнів законність і обґрунтованість судового рішення, що відповідно до вимог ст. 409 КПК України є підставами для скасування такого рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

За викладених обставин апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала місцевого суду - скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції, під час якого необхідно врахувати наведене та ухвалити законне, обґрунтоване й вмотивоване рішення.

Керуючись ст. 404, 407, 419КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора Диканської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_9 задовольнити.

Ухвалу Диканського районного суду Полтавської області від 09 жовтня 2023 року щодо ОСОБА_8 - скасувати.

Призначити новий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_8 в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

Головуючий ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4