Провадження № 1-кс/752/4855/20
У Х В А Л А

19 червня 2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання внесене в кримінальному провадженні № 0004495, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 травня 2019 року слідчим слідчого відділу Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

в с т а н о в и в:

слідчий слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 , звернулася до слідчого судді із вказаним клопотанням, в якому просила застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обгрунтування поданого клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Голосіївського УПГУНП ум.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0004495 від 29.05.2019 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Як вбачається із матеріалів клопотання, 16 червня 2020 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

На думку слідчого, наразі наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий просить суд застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на необгрунтованість підозри та недоведеність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримала позицію захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваної, слідчий суддя приходить про необхідність відмови у задоволенні клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання стосовно ОСОБА_5 існує обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання та дослідженими слідчим суддею в судовому засіданні.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваної ОСОБА_5 , а також те, що вона обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, віднесеного, відповідно до положень ст. 12 КК України до категорії тяжких, слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду (пункт 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), незаконо впливати на потерпілого у кримінальному провадженні, може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, слідчий суддя вважає, що обрання стосовно ОСОБА_5 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватись лише на існуванні ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Крім того, прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваної ОСОБА_5 , не зможе в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, особу підозрюваної, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту цілодобово з покладенням на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваної, приходжу до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу - у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання щодо часу перебування підозрюваного під домашнім арештом протягом доби, слідчим суддею враховано доводи сторін щодо особи підозрюваної, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 необхідно встановити заборону залишати житло в певний період доцілодобово.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваної та тяжкості висунутої їй підозри і зможе забезпечити належне виконання нею процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що забезпечить право підозрюваного на належний рівень життя, отримання належної медичної допомоги, її належну процесуальну поведінку.

у х в а л и в:

клопотання подане в межах кримінального провадження № 0004495, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 травня 2019 року слідчим слідчого відділу Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, залишити без задоволення

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, уродженки м. Донецьк, громадянки України, українки, зареєстрованої у встановленому законом порядку та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, шляхом заборони залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово;

прибувати із встановленою періодичністю до слідчого слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, прокурора та до суду у межах кримінального провадження №0004495 ;

повідомляти слідчого, прокурора у межах кримінального провадження № 0004495 про зміну свого місця проживання;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 16.08.2020 року включно.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1