Справа № 932/1702/24
провадження №1-кс/932/562/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 розглянувши клопотання слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_2 погодженого з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 у кримінальному провадженню № 0000624 від 23.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 438 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

27 лютого 2024 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого про арешт двадцяти восьми транспортних засобів, що лишилися на окупованій території України в с. Покровське Бахмутовського району Донецької області, якими заволоділи військовослужбовця рф.

Перевіривши клопотання та додатки до нього приходжу до такого висновку.

Стаття 171 КПК України передбачає ряд вимог до клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так за текстом клопотання встановлено, що слідчий звертається із клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів, хоча слідчим не обґрунтовано відповідну необхідність. Такого висновку можна дійти з аналізу посилань на нормативну базу у клопотанні.

При цьому до матеріалів клопотання не долучено постанову про визнання зазначених транспортних засобів речовими доказами.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна повернути прокурору Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1