Справа № 274/4998/24 Провадження № 1-кс/0274/1162/24
У Х В А Л А

іменем України

21.06.2024 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні за №0000600 від 12.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт, із забороною користування та розпорядження на мобільний телефон марки «Redmi 12» в чохлі бордового кольору, фактичним володільцем якого є ОСОБА_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 10.06.2024 близько 23 год. ОСОБА_6 , перебуваючи по АДРЕСА_2 , таємно викрав мобільний телефон марки «Redmi 12» , що належить ОСОБА_5 , чим спричинив останній майнової шкоди на суму, яка встановлюється. (ЄО - 8478)

Відомості про вчинення зазначеного кримінального правопорушення 12.06.2024 внесено до ЄРДР за №0000600 з правовою кваліфікацією за ч.4 ст. 185 КК України.

11.06.2024 за адресою: АДРЕСА_3 , було проведено огляд за участі ОСОБА_6 , в ході якого останнім добровільно було надано для вилучення мобільний телефон марки «Redmi 12» в чохлі бордового кольору.

Фактичним володільцем мобільного телефону марки ««Redmi 12» є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, мобільний телефон марки ««Redmi 12» в чохлі бордового кольору являється тимчасово вилученим майном, може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.

Постановою слідчого мобільний телефон марки «Redmi 12» в чохлі бордового кольору - визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження, в якості речового доказу. Речові докази передано до камери зберігання речових доказів БРВП ГУНП в Житомирській області.

Накладення арешту на зазначене майно обґрунтовано необхідністю збереження речових доказів, призначення експертизи.

ІІ. Процедура та позиція учасників справи

В судове засідання учасники провадження не з`явилися. Слідчим до клопотання долучено заяви про розгляд за його відсутності, клопотання підтримує та просить його задовольнити. Також зазначив, що ухвалу слідчого судді про усунення недоліків отримано прокурором 17.06.2024.

На підставі ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

За положеннями частин 1 та 5 статті 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України вилучене під час огляду майно є тимчасово є вилученим.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально - протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено (частина 5 ст.171 КПК України).

За положеннями статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Встановлено, що СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000600 від 12.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України КК України.

Ухвалою слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 14.06.2024 аналогічне клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження за №0000600, про арешт майна повернуто прокурору Бердичівської окружної прокуратури для усунення недоліків. Копію ухвали отримано прокурором 17.06.2024, таким чином строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна слідчим не пропущено.

Слідчим суддею досліджено матеріали, долучені до клопотання: витяг з ЄРДР, сформований станом на 12.06.2024; рапорт чергового служби 102 від 11.06.2024; копію протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 11.06.2024; заяву ОСОБА_7 про надання працівникам поліції добровільної згоди на огляд житла; копії протоколів огляду місця події від 11.06.2024; копію протоколу допиту потерпілого від 12.06.2024; копію постанови про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні від 12.06.2024.

Проаналізувавши клопотання про арешт майна та додатки до нього, суд приходить до висновку, що слідчим у даній справі доведена необхідність накладення арешту у виді тимчасового позбавлення прав на розпорядження та користування вказаним майном з метою забезпечення його збереження як речового доказу у даному кримінальному провадженні з метою запобігання його можливої передачі, відчуження, або знищення, та потреби досудового розслідування виправдовують застосування арешту на це майно.

Вказана форма арешту майна не є надмірно обтяжливою для його власника - є розумною та співмірною обставинам можливого кримінального правопорушення на даній стадії досудового розслідування.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для особи, якої він стосується, не вбачається.

Спосіб, у який здійснюється забезпечення кримінального провадження, відповідає завданням кримінального провадження, враховує обставини вчиненого кримінального правопорушення, є розумним і співрозмірним.

З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 170-173,175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт, із забороною користування та розпорядження на мобільний телефон марки «Redmi 12» в чохлі бордового кольору, фактичним володільцем якого є ОСОБА_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Виконання ухвали покласти на слідчого Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором, оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8