справа № 208/7088/23
№ провадження 1-кп/208/105/24
УХВАЛА

24 травня 2024 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (у режимі відео конференції),

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисника, адвоката - ОСОБА_7 (у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у місті Кам`янське Дніпропетровської області, в межах кримінального провадження № 0000102 від 10.02.2022 р., за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.190 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, -

встановив:

В провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 за ч.3 ст.190, ч.4 ст.190 КК України, ОСОБА_6 за ч.4 ст.190 КК України.

До суду надійшло клопотання захисника, адвоката ОСОБА_7 , про повернення застави заставодавцям, а саме:

«…повернути заставодавцю ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) грошові кошти у сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 копійок, внесені ним на спеціальний рахунок Дніпровського апеляційного суду у якості застави з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покладених на нього обов`язків у кримінальному провадженні (кримінальній справі) № 208/7088/23 у зв`язку із закінчення строку запобіжного заходу…

… повернути заставодавцю ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) грошові кошти у сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 копійок, внесені нею на спеціальний рахунок Дніпровського апеляційного суду у якості застави з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , покладених на нього обов`язків у кримінальному провадженні (кримінальній справі) № 208/7088/23 у зв`язку із закінчення строку запобіжного заходу…

… повернути заставодавцю ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ) грошові кошт у сумі 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 копійок., внесені нею на спеціальний рахунок Дніпровського апеляційного суду у якості застави з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , покладених на нього обов`язків у кримінальному провадженні (кримінальній справі) № 208/7088/23 у зв`язку із закінчення строку запобіжного заходу…».

В обґрунтування заявленого клопотання, адвокатом зазначено, що «06» листопада 2023 року ухвалою Дніпровського апеляційного суду апеляційну скаргу захисника, адвоката ОСОБА_7 задоволено частково, а саме постановлено ухвалу, якою обвинуваченим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 :

- продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 06 грудня 2023 року включно;

- встановлено заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень 00 копійок, у разі внесення якої ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_6 підлягають звільненню з-під варти (додаток 3).

Строк дії ухвали про обрання (продовження) запобіжного заходу як застава, на думку сторони захисту, закінчився «06» грудня 2023 року. А тому, внесені заставодавцями грошові кошти на спеціальний рахунок Дніпровського апеляційного суду у якості застави з метою забезпечення виконання обвинуваченими ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , та ОСОБА_6 і покладених на нього обов`язків, у відповідності до ч. 1 ст. 203 КПК України, з врахуванням того, що 06 грудня 2023 року запобіжний захід як тримання під вартою припинив свою дію, а з клопотанням до суду про продовження запобіжного заходу ніхто не звертався, і запобіжний захід продовжено не було, грошові кошти підлягають поверненню.

В судовому засіданні обвинуваченими ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_6 та їх захисником, адвокатом ОСОБА_7 підтримано клопотання у повному обсязі, з зазначених в ньому підстав, яке просили задовольнити та повернути сплачені кошти як заставу, заставодавцям.

Прокурор вважав клопотання не обґрунтованим, та таким що не відповідає нормам КПК України, в тому числі ст. 182 КПК України, підставам та порядку застосування такого альтернативного заходу як застава. А тому заявлені підстави захисником не підлягають задоволенню, і у задоволенні клопотання, просив відмовити.

Заслухав учасників процесу, дослідив клопотання підстави та його обґрунтування.

Так, в Україні визнається і діє принцип верховенства права (стаття8 Конституції України). Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права (пункт1 частина1 статті7КПК). Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина1 статті8КПК).

Правові засади застосування запобіжних заходів регламентовано главою18КПК «Запобіжні заходи, затримання особи» (статті176-213КПК). Термін «застосування запобіжного заходу» охоплює не тільки його обрання, але й зміну на інший запобіжний захід. Такий висновок узгоджується з усталеною практикою Касаційного кримінального суду Верховного Суду (постанови від 18.12.2018 у справі №628/969/18 та від 28.03.2019 у справі №286/1695/18).

Порядок зміни запобіжних заходів врегульовано статтями 200, 201 КПК. Поряд з цим щодо окремих видів запобіжних заходів закон передбачає спеціальні умови для їх зміни.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт9 частини2 статті131КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт3 частини1 статті176КПК).

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу (частина11 статті182 КПК).

Лише сам факт внесення коштів як застави не припиняє право власності особи, яка внесла відповідні кошти (підозрюваний (обвинувачений) чи заставодавець), на ці кошти до прийняття судом рішення, що набуло законної сили, про звернення її в дохід держави чи на виконання вироку в частині майнових стягнень.

ЄСПЛ неодноразово нагадував, що згідно з усталеною практикою органів Конвенції, поняття «майно» (possessions) може означати «існуюче майно» (existing possessions) або активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (Stretch v. the United Kingdom, заява №44277/98, §32).ЄСПЛ також констатував, що звернення застави (при застосуванні такого запобіжного заходу в кримінальному провадженні) в дохід держави є втручанням держави в майнові права заявника (рішення у справі Lavrechovv.theCzechRepublic від 20.06.2013, заява №57404/08, §43).

Таким чином, кошти, внесені в якості застави, охоплюються поняттям «майно», яке підпадає під захист статті1 Протоколу№1 до Конвенції, а звернення таких коштів в дохід держави безсумнівно є втручанням держави у право на мирне володіння майном, оскільки позбавляє підозрюваного (обвинуваченого) чи заставодавця як власності, так і правомірних очікувань на повернення коштів, внесених як застава, після припинення дії цього запобіжного заходу.

Внесення за підозрюваного застави іншою особою (заставодавцем) є її добровільним рішенням і свідомими цілеспрямованими діями та згодою нести майнову відповідальність в межах розміру застави за негативну (протиправну) процесуальну поведінку підозрюваного. Внесення застави може бути здійснене лише на підставі відповідного судового рішення. У такому судовому рішенні зазначаються, зокрема, розмір застави, реквізитами, за якими її слід внести, обов`язки, які забезпечує застава, наслідки їх невиконання, зважаючи на які вже сам заставодавець оцінює можливість забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та приймає рішення щодо внесення застави. Факт внесення заставодавцем грошових коштів у якості застави свідчить про обізнаність заставодавця із прийнятим судом рішення щодо підозрюваного та з його змістом.

Обізнаність заставодавців ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 з Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 06.11.2023 року, підтверджується відомостями, зазначеними в платіжних дорученнях, копії яких долучені до клопотання захисника.

Отже, наведені в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 06.11.2023 року відомості щодо переліку покладених на обвинувачених обов`язків, наслідків їх невиконання, в тому числі із зазначення можливості звернення застави в дохід держави, є достатнім роз`ясненням правових наслідків внесення застави та відповідальності за порушення її умов.

Застава є безстроковим запобіжним заходом, відповідне роз`яснення здійснюється первісно при застосуванні застави, яка до підозрюваного та/або обвинуваченого застосовується як альтернатива, на підставі судового рішення, та була передбачена ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 06.11.2023 року.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (частина1 статті131КПК). Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання відповідним ризикам (частина1 статті177КПК). Легітимна мета також визначається призначенням відповідних обов`язків, які покладені судовим рішенням на підозрюваного, в сукупності з обов`язком прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади (частини5,6 статті194КПК).

Застава має бути повернена заставодавцю, якщо:

1) відсутні підстави для застосування негативних наслідків для звернення застави в дохід держави (частина восьма статті 182 КПК України);

2) ухвала про застосування запобіжного заходу припинила свою дію у зв`язку із закінченням строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу (стаття 203 КПК України) або у зв`язку з набранням чинності іншим судовим рішенням ухвалою про заміну запобіжного заходу;

3) заставодавець, тобто особа, яка внесла заставу не дає своєї згоди на можливе її звернення судом у майбутньому на виконання вироку в частині майнових стягнень (частина одинадцята статті 182 КПК України).

Згідно з ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

На підставі зазначеного встановив, що строк застосування запобіжного заходу як застава не завершився, та що захисником заявлені обставини у клопотанні не доведено під час їх розгляду, підстав визначених ст. 182 КПК України, для повернення застави, судом не встановлено, та заявлене клопотання є необґрунтованим і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 176-178, 182, 194, 196 КПК України, суд -

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про повернення застави заставодавцям відмовити.

Ухвала може бути оскаржена обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1