Справа № 308/6253/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород клопотання старшого слідчого слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000525 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Ужгород, Закарпатської області, з неповною середньою освітою, офіційно непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

встановив:

Старший слідчий слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області старшого лейтенант поліції ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні за №0000525 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у якому просив обрати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород, Закарпатської області, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк до 06 червня 2024 року (в межах строку досудового розслідування). Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не залишати місця постійного проживання АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що згідно Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. У такий спосіб, з моменту затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 на території України почав діяти правовий режим воєнного стану, який продовжує діяти і на даний час.

Так, 09 лютого 2024 року близько 01 год. 00 хв., ОСОБА_4 разом з потерпілою ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували у квартирі, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем свого проживання ОСОБА_4 .. В ході чого 09 лютого 2024 року близько 01 год. 30 хв. у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, реалізуючи який ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, шляхом вільного доступу, з метою особистого збагачення за рахунок викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, діючи в умовах воєнного стану, поза волею власника, таємно викрав мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 9a» 2/32GB, який знаходився на столі у кімнаті вищевказаної квартири та який належить потерпілій ОСОБА_6 , вартість якого згідно висновку експерта становить 1900 (одна тисяча дев`ятсот) гривень, тим самим спричинивши потерпілій матеріального збитку на вищевказану суму. Після чого ОСОБА_4 маючи реальну можливість розпорядився викраденим майном на власний розсуд.

06 квітня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий вказує, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтовується такими доказами, як: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 09 лютого 2024 року; протоколом огляду місця події від 12 лютого 2024 року; повідомлення ОСОБА_4 про підозру від 06 квітня 2024 року; показання потерпілого ОСОБА_6 від 13 лютого 2024 року; показання свідка ОСОБА_7 від 14 лютого 2024 року; показання свідка ОСОБА_8 від 04 квітня 2024 року; висновок товарознавчої експертизи від 26 лютого 2024 року.

Слідчий зазначає, що стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наразі наявні докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Сторона обвинувачення вказує, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що наявні достатні підстави для обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у цілодобового домашнього арешту, та недостатньо буде застосування інших більш м`яких заходів, виходячи з наступного, зокрема із урахуванням наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України: підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків ОСОБА_8 та потерпілого у даному кримінальному провадженні; підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вже обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину проти власності, в умовах воєнного стану; підозрюваний ОСОБА_4 не має офіційного місця роботи чи навчання, неодружений та на утриманні малолітніх дітей не має; підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, за яке передбачено покарання, у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Слідчий зазначає, що вказані обставини свідчать про неможливість застосування особистого зобов`язання, особистої поруки, застави стосовно підозрюваного ОСОБА_4 так як такі ним дотримані не будуть. Застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить збереження істотних для кримінального провадження доказів.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання із підстав зазначених у ньому та просив задовольнити. Зазначив, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та існують ризики того, що підозрюваний може, незаконно впливати на свідків, потерпілу у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання та застосування до нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту не заперечив.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Ужгородське районне управління поліції ГУНП в Закарпатській області здійснює досудове розслідування кримінального провадження за №0000525 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Із долученого до матеріалів клопотання витягу з ЄРДР слідує, що досудове розслідування здійснюється за тим фактом, що 09.02.2024 до Чергової частини Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою м: АДРЕСА_1 заявниця виявила відсутність належного їй мобільного телефону марки «Redmi 9a».

06 квітня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах кримінального провадження №0000525 від 10.02.2024 року, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці), в умовах воєнного стану.

Згідно змісту ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно положень ст. 178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, та яке у відповідності до положень ст.12 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів.

Дослідивши матеріали долучені до клопотання, а саме: протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 09 лютого 2024 року; протокол огляду місця події від 12 лютого 2024 року; протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 від 13 лютого 2024 року; висновок товарознавчої експертизи №СЕ-19/107-24/1787-ТВ від 26 лютого 2024 року, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 14 лютого 2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 04 квітня 2024 року, вважаю, обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_4 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

В свою чергу, всі обставини провадження та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 мають з`ясовуватися судом під час судового розгляду у встановленому законом порядку.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч. 1 статті 177 КПК, у кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілу слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224, 352 КПК України). Аналогічною є процедура отримання показань від потерпілого. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Ризик незаконного впливу на свідків, потерпілу по кримінальному провадженні підтверджується тим, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженні триває, проводяться необхідні слідчі дії, спрямовані на встановлення усіх обставин кримінального правопорушення, тому ОСОБА_4 має реальну можливість спілкуватись із свідками та потерпілою і впливати на них у кримінальному провадженні шляхом застосування певного психологічного тиску і спонукання їх до надання неправдивих свідчень, введення в оману органів досудового розслідування та замовчування відомостей, які мають значення для даного кримінального провадження.

Так само слідчий суддя вважає, що ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, зокрема пов`язане з посяганням на власність, є доведеним стороною обвинувачення. Так, слідчий суддя приймає той факт, що ОСОБА_4 раніше судимий, зокрема за злочини проти власності та відносно якого до Ужгородського міськрайонного суду направлено обвинувальні акти по кримінальним провадженням №00001052 від 27.05.2023 за вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 3 ст. 357 КК України та №00001666 від 10.08.2023 за вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 357, ч. 1 ст. 361, ч. 1 ст. 362 КК України.

Разом із тим, стороною обвинувачення не було доведено наявність ризику того, що підозрюваний перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином, вказаний ризик носять формальний характер та не обґрунтований стороною обвинувачення.

Таким чином стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених п.3 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, а саме, те, що підозрюваний раніше судимий, має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з неповною середньою освітою, офіційно не працює, неодружений.

На виконання вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування щодо ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, та стороною обвинувачення було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, які вказані у клопотанні.

Приймаючи до уваги вищевикладене, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, наявність ризиків, передбачених п.3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи до уваги, що підозрюваним має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

З метою забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданим ризикам, на нього слід покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Такий запобіжний захід, з урахуванням встановлених під час судового розгляду клопотання обставин, на думку слідчого судді, є цілком співмірним, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, відповідатиме інтересам досудового розслідування та є достатнім для запобіганню встановленим під час розгляду клопотання ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Частиною 6 ст.181 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Слідчий суддя застосовує до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до двох місяців в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 177, 178, 181, 186, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, без застосування електронного засобу контролю, із забороною цілодобово залишати місце свого проживання АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у відповідності до ч. 5 ст.194 КПК України наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

На підставі п.1 ч.3 ст. 202 КПК України негайно доставити підозрюваного до місця проживання і звільнити з-під варти.

Встановити строк дії ухвали та строк дії запобіжного заходу - до 05 червня 2024 року (включно).

Строк дії обов`язків, покладених судом, встановити до 05 червня 2024 року (включно).

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Копію ухвали вручити підозрюваному та прокурору.

Ухвалу для негайного виконання надіслати в органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1