ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №: 953/7426/23 Головуючий 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження №: 11-сс/818/1291/23 Головуючий апеляційної інстанції: ОСОБА_2
Категорія: застосування запобіжного заходу
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при секретареві ОСОБА_5 , без участі прокурора, без участі підозрюваного та його захисника належним чином повідомлених про розгляд справи, за умови, що заяв про відкладення розгляду справи від нього не надходило, розглянувши у відкритому судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 06 09 2023 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Вказаною ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області у кримінальному провадженні №0001858 від 15.08.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , 1976 р.н., уродженця м. Харкова, громадянина України, який має середньою-технічну освіту, розлучений, не працює, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 17.03.2023 Червонозаводським районним судом міста Харкова за ч.2 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі, звільненого 15.05.2023 по відбуттю строку покарання,

До ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор", строком на 60 днів, до 04 листопада 2023 року, включно та визначено суму застави у розмірі 107 360 грн., після внесення якої ОСОБА_6 вирішено з-під варти звільнити та покласти на нього обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора за першою вимогою; 2) не відлучатися з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора; 3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання в м. Харкові.

Вимоги апеляційних скарг та узагальнені доводи осіб, які їх подали.

На зазначену ухвалу слідчого судді підозрюваний ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить змінити суму застави, з тих підстав, що він не працює офіціально, а також не маж нерухомого або іншого коштовного майна, у зв`язку з чим, вважає, що сума застави є необґрунтованою та непомірною.

Позиції учасників апеляційного провадження.

Підозрюваний, його захисник та прокурор в судове засідання не з`явилися, був, відповідно до вимог, зазначених в ч.1 ст.135 КПК України, належним чином повідомлений про дату та час та місце розгляду справи, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутністю сторін, оскількице відповідає вимогам ст.401 КПК України, так як апеляційна скарга підозрюваного не стосується погіршення становища підозрюваного.

Мотиви прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001858 від 15.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Згідно відомостей досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється в тому, що 10.08.2023 близько 14:15, перебуваючи поруч з волонтерським Благодійним фондом «Дар-Харків», який розташований за адресою: м. Харків вул. Алчевських,34-Б, помітив, що вхід до вказаного благодійного фонду відчинений та не охороняється, та в цей час у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна, реалізуючи який він увійшов через відкриті двері, тим самим проник в приміщення Благодійного фонду «Дар-Харків», де таємно викрав портфель сірого кольору марки «Harvest», який належить потерпілому ОСОБА_7 , всередині якого знаходились: ноутбук марки «Dell Vostro 15 3000», два зарядних пристрої (адаптер та шнур), моделі А2347, комп`ютерна мишка марки «Logitech M90», навушники «AirPods 1» моделі А1223 А1722 А1602, ноутбук марки «Mac book» pro m-1, а також грошові кошти у розмірі 1000 Євро що у перерахунку відповідно до курсу НБУ станом на 10.08.2023 складає- 40119 грн.

05.09.2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, після чого, слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилався на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри, яка підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, та на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки вважав, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; а також вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим, для запобігання зазначеним ризикам, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу стосовно ОСОБА_6 , слідчий суддя суду першої інстанції вважав обґрунтованою підозру, повідомлену ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а також наявність вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а саме позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, а також враховуючи, що підозрюваний раніше 11 разів засуджений, в том числі за злочин проти власності, вчинив кримінальне правопорушення через 3 місяці після звільнення за аналогічний злочин, не працює, міцних соціальних зв`язків не має, слідчий суддя вважав, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому застосував відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування.

Суд вважав підтвердженими ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, так як підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення, а також може незаконно впливати на свідків та потерпілого.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, який не одружений, офіційно не працевлаштований, наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що застава в розмірах, визначених в п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатна забезпечити виконання підозрюваному у вчиненні тяжкого злочину покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, та призначив заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 107 360 грн. (2684 грн. х 40 = 107 360 гр.)

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав особи, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав особи, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав особи зазначив "що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".(рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри,підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:заявою ОСОБА_7 , про вчинення злочину, протоколом огляду місця події від 16.08.2023, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом огляду відео; протокол допиту свідка; протоколом пред`явлення особи для впізнання, та вказує на те, що для запобігання ризикам, зазначеним слідчим у клопотанні, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, доведена необхідність застосування до підозрюваного. запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки відомості щодо особи підозрюваного даютьдостатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, запобігання яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.

Враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні або вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наявність у нього в минулому судимостей за вчинення корисливих кримінальних правопорушень та те, що він вчинив кримінальне правопорушення через 3 місяці після звільнення за аналогічний злочин, не працює, міцних соціальних зв`язків не має.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав особи та практиці Європейського суду з прав особи, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка відповідає вимогам ст.196 КПК України.

З висновками слідчого судді суду першої інстанції щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_8 саме такого запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 80520,00 гривень, погоджується і апеляційний суд.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати. При цьому, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.

Вирішуючи питання про визначення підозрюваному розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя в повній мірі врахував підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178, згідно яких суд вправі визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

При цьому, під час апеляційного розгляду підозрюваним не надано будь-яких доказів на підтвердження його матеріального та фінансового стану, а тому, підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного, колегія суддів не вбачає, виходячи з наведеного.

За таких обставин, висновки слідчого судді належним чином мотивовані та наведені обґрунтовані підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави, оскільки застосування до нього іншого, більш м`якого виду запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не буде достатнім для запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від суду або незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вдатися до відповідних дій.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження, підозрюваний офіційно не працює, неповнолітніх дітей чи інших непрацездатних осіб на утриманні не має, що свідчить про відсутність у нього стійких соціальних зв`язків. Крім того, раніше неодноразово засуджений за вчинення корисливих злочинів та відбував покарання в місцях позбавлення волі, раніше 11 разів засуджений, в том числі за злочин проти власності, вчинив кримінальне правопорушення через 3 місяці після звільнення за аналогічний злочин. Також колегія суддів бере до уваги, що на даний час досудове розслідування триває, а тому не виключена можливість підозрюваного впливати на свідків, які на даний час не допитані.

Враховуючи вищенаведені відомості у колегії суддів не виникає сумнівів щодо обґрунтованості та доведеності ризиків, якими слідчий обґрунтовує в суді першої інстанції та при апеляційному розгляді, необхідність застосування такого запобіжного заходу, як тримання підозрюваного під вартою, оскільки на момент розгляду апеляційної скарги ризики, які існували на час обрання цього запобіжного заходу, не зменшилися, а їх доведеність об`єктивно вбачається з системного аналізу відомостей, що стосуються особи підозрюваного та обставин кримінального провадження.

З огляду на значимі для цього провадження обставини, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції постановив рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, при цьому дослідив належним чином всі наявні відомості в матеріалах провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких постановив відповідне рішення.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів дійшла висновку про законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та відсутності на цей час підстав для зміни чи скасування судового рішення за доводами апеляційної скарги підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 376, 392, 393, 404, 405, 407 ч. 3 п. 1, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 06 09 2023 року про застосування до підозрюваного за ч.4 ст.185 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 04 11 2023 року, включно, із визначенням застави, залишити без змін.

Апеляційну скаргу підозрюваного залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Оскарження ухвали, у відповідності до ч.2 ст.424 КПК України, в касаційному порядку не передбачено, оскільки така ухвала не перешкоджає подальшому кримінальному провадженню.

Судді:

____________ _______________ ____________

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3