Провадження №: 1-кс/755/3677/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" листопада 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву захисника обвинувачених - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у кримінальному провадженні № 0000482 від 05.06.2020 р.,

У С Т А Н О В И В:

16 листопада 2023 року, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, матеріали заяви захисника обвинувачених - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у кримінальному провадженні №0000482 від 05.06.2020 р. передані в провадження судді ОСОБА_1 .

З наданих матеріалів справи вбачається, що на розгляді судді Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження № 0000482 від 05.06.2020 р. за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 28, ст. 340 КК України (в редакції Закону України № 2341-14 від 05.04.2001), ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України (в редакції Закону України № 3207-VІ від 07.04.2011), ч. 1 ст. 366 КК України (в редакції Закону України № 3207-VІ від 07.04.2011). В судовому засіданні 14.11.2023 р. захисником обвинувачених - адвокатом ОСОБА_4 було заявлено відвід судді ОСОБА_5 у зв`язку з її упередженим ставленням. Заявник зазначає, що своїми діями під час розгляду кримінального провадження суддя ОСОБА_5 припустилась порушень основоположних вимог до діяльності судді щодо зберігання об`єктивності та неупередженості, а також створенні необхідних умов для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав. Зокрема, зазначає, що суддя ОСОБА_5 під час розгляду кримінального провадження задовольнила клопотання сторони обвинувачення щодо допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , проте відмовила у задоволенні клопотання сторони захисту щодо допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . Крім того, суддя відмовила у задоволенні клопотання сторони захисту про призначення судово-портретної експертизи. Враховуючи наведене, просив відвести суддю від участі у кримінальному провадженні.

Учасники кримінального провадження, за виключенням прокурора, в судове засідання не прибули, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду заяви, що, відповідно до положень ст. 81 КПК України, не перешкоджає розгляду заяви по суті.

Прокурор ОСОБА_3 під час розгляду заяви заперечив проти її задоволення. Вважав відвід необґрунтованим.

Ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх наданими матеріалами справи, суддя дійшов наступного.

Так, в провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження № 0000482 від 05.06.2020 р. за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 28, ст. 340 КК України (в редакції Закону України № 2341-14 від 05.04.2001), ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України (в редакції Закону України № 3207-VІ від 07.04.2011), ч. 1 ст. 366 КК України (в редакції Закону України № 3207-VІ від 07.04.2011).

Згідно положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року № 3477- ІV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Якщо у учасника процесу виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частина п`ята статті 80 КПК України регламентує, що відвід повинен бути вмотивованим.

Водночас, статтею 129 Конституції України встановлюється, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Положення ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачає, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді справи презюмується, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».

Для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції питання безсторонності судді має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, Європейським судом визначено про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ( «Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, п.38).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. У зазначеному рішенні ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п. 1 ст. 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

З наведених заявником та перевірених суддею доводів не вбачається підтверджень того, що суддя ОСОБА_5 є упередженою чи такою, що дала підстави сумніватися в її об`єктивності, безсторонності та неупередженості, оскільки будь-яких об`єктивних підтверджень доводів заявника щодо упередженості судді ОСОБА_5 судді не надано. Фактично доводи заявника зводяться до незгоди ОСОБА_4 з діями та рішеннями головуючого судді при розгляді кримінального провадження.

Таким чином, суддя не вбачає у даній конкретній справі проявів упередженості з боку судді ОСОБА_5 .

Також суддя зауважує на тому, що, відповідно до змісту журналу судового засідання № 2134529 від 14.11.2023 р. (п. 58) суд не відмовляв захиснику ОСОБА_13 у задоволенні клопотання про призначення судово-портретної експертизи, а залишив його без розгляду, не вирішуючи по суті, із роз`ясненням права повторного звернення із цим клопотанням на відповідній стадії.

Враховуючи, що заявлений адвокатом ОСОБА_4 відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_5 та інших підстав, що передбачені ст. 75 КПК України, заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст. 75, 80-82, 369, 371, 372 КПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви захисника обвинувачених - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від участі у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000482 від 05.06.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 28, ст. 340 КК України (в редакції Закону України №2341-14 від 05.04.2001), ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України (в редакції Закону України №3207-VІ від 07.04.2011), ч. 1 ст. 366 КК України (в редакції Закону України №3207-VІ від 07.04.2011)(справа № 757/32884/20-к) - відмовити.

Копію ухвали вручити присутнім учасникам судового провадження та направити для відома судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1