Провадження № 1-кс/537/146/2024
Справа № 537/329/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2024 слідчий суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кременчука клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

установив:

На адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_4 відповідно до якого, останній просить скасувати арешт накладений на автомобіль марки «Audi», моделі «А4» номерний знак « НОМЕР_1 » на реєстрації Литовської Республіки, який згідно реєстраційного талону належить ОСОБА_5 , що перебуває у його володінні та який був вилучений та визнаний речовим доказом в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000043 від 20.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, надав заяву згідно якої просить клопотання розглядати без його участі.

У судовому засіданні прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вироком Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 06.02.2024 питання щодо зняття арешту по кримінальному провадженню № 0000043 від 20.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України було вирішене.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 24.01.2024 року клопотання слідчого СВ ВП №1 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_6 про арешт майна задоволено. Накладено арешт на тимчасово вилучене майно, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000043 від 20.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, а саме на автомобіль марки «Audi», моделі «А4», темного кольору, 1995 року випуску, з номерним знаком « НОМЕР_1 », він-код НОМЕР_2 на іноземній реєстрації Литовської республіки, який згідно реєстраційного талону належить ОСОБА_5 та який перебуває у володінні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; технічний паспорт на вказаний автомобіль, серія та номер НОМЕР_3 ; страховий поліс; два ключі від автомобіля, що добровільно видав ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 20.01.2024 в ході проведення огляду загальнодоступної ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , з позбавленням права на розпорядження та користування, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Згідно ст. 170 КПК України завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Арешт майна має тимчасовий характер, його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 174 КПК України слідує, що повноваження слідчого судді щодо скасування арешту майна у кримінальному провадженні обмежуються стадією досудового розслідування.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Як встановлено в судовому засіданні та зокрема підтверджується вироком Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 06.02.2024, який не набрав законної сили, на день розгляду клопотання про скасування арешту майна, досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000043 від 20.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, завершено.

Разом з тим, дане клопотання подано слідчому судді для вирішення питання про скасування арешту майна в межах досудового розслідування.

Враховуючи викладені вище обставини, та те, що повноваження слідчого судді закінчуються після завершення досудового розслідування та направлення до суду обвинувального акта клопотання про скасування арешту майна підлягає подачі до суду для вирішення під час судового провадження.

Разом з тим, слідчий суддя наголошує на тому, що відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 374 КПК України, у резолютивній частині вироку зазначається у разі визнання особи винуватою, зокрема, рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, згідно п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Частиною 1 статті 539 КПК України визначено, що питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням, зокрема, інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 539 КПК України, клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок у разі необхідності вирішення питань, передбачених, зокрема, пунктом 14 частини першої статті 537 цього Кодексу.

З наведеного вбачається, що питання про скасування арешту майна після ухвалення вироку у кримінальному провадженні підлягає вирішенню в порядку ст. 537, 539 КПК України, у зв`язку із чим слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованих підстав для відмови у задоволенні клопотання.

Керуючись ст. 3, 170, 174, 371, 372, 376, 539 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1