УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділу 3 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Малі Ягури Туркменського району Ставропольського краю російської федерації, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України у кримінальному провадженні №0000197 внесеному до ЄРДР 27.02.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва із клопотанням, погодженим прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000197 від 27.02.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисних дій, спрямованих на допомогу державі-агресору (пособництва), вчинених громадянином України, з метою завдання шкоди Україні шляхом: добровільного збору, підготовки та передачі матеріальних ресурсів представникам держави-агресора, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

16.10.2023 о 20 год. 14 хв ОСОБА_5 затримано в порядку ст.ст. 208, п.6 ч.1 ст. 615 КПК України за підозрою у вчиненні умисних дій, спрямованих на допомогу державі-агресору (пособництва), вчинених громадянином України, з метою завдання шкоди Україні шляхом: добровільного збору, підготовки та передачі матеріальних ресурсів представникам держави-агресора, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, у зв`язку з тим, що виникли обґрунтовані обставини, які дають підстави вважати, що можлива втеча останнього з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

17.10.2023 о 00 год. 10 хв. ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Вищевказані обставини у своїй сукупності дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчинені ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, та підтверджуються зібраними матеріалами кримінального провадження.

Орган досудового розслідування, повідомивши ОСОБА_5 про підозру, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

З урахуванням викладених обставин, жоден інший більш м`який запобіжний захід, крім виключного запобіжного заходу - тримання під вартою, не зможе забезпечити запобігання існуючим ризикам та виконання завдань кримінального провадження.

У зв`язку з викладеним, до підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Так, з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та відсутність можливості запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, просив клопотання задовольнити у повному обсязі з підстав викладених у ньому.

Захисник у судовому засіданні просив відмовити у задоволені клопотання, так як підозра, висунута ОСОБА_5 необгрунтована, ризики не підтверджені. При цьому захисник зазначив, що підозрюваний є інвалідом другої групи, про що надав підтверджуючі документи, жодним чином не перешкоджав досудовому розслідуванню, а навпаки, під час обшуку добровільно видав свій мобільний телефон та повідомив пароль доступу до нього, що зафіксовано у протоколу обшуку від 11.10.2023.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, при цьому зазначивши, що вину у інкримінованому йому злочині не визнає, жодним чином не перешкоджав досудовому розслідуванню, дав пояснення з приводу обставин щодо яких йому оголошено підозру.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є дані, які, відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах доказами: листом оперативного підрозділу від 07.03.2023 №5/7/4/1-6706, а також відомості з книг продажу про операції ТОВ «Рудхім»; протоколом про результати негласної слідчої (розшукової) дії від 01.06.2023 відносно ОСОБА_8 під час проведення якої отримано документи, що підтверджують фінансово-господарську діяльність підприємства; протоколом про результати негласної слідчої (розшукової) дії від 01.06.2023 відносно ОСОБА_5 ; протоколом обшуку від 11.10.2023 за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом обшуку від 11.10.2023 за місцем реєстрації ТОВ «Хімічний завод «Синтез» та ТОВ «Укрвибухтехнологія» у квартирі за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом огляду від 13.10.2023 мобільного телефону марки «Apple» iPhone 11 Pro, IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , чорного кольору у чорному чохлі, який належить ОСОБА_5 ; протоколом огляду від 14.10.2023 мобільного телефону білого кольору у червоному чохлі марки «Iphone», модель «11», серійний номер НОМЕР_3 , IMEI: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , який належить директору ТОВ «Укрвибухтехнологія» ОСОБА_9 ; протоколом огляду від 13.10.2023 додатків до листа Головного управління контррозвідувального забезпечення об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансуванню тероризму ДЗНД СБ України № 5/7/4/1-6706 від 07.03.2023, а саме відомостей з книг продажу про операції ТОВ «Рудхім»; протоколом огляду від 16.10.2023 документів, вилучених під час обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , та іншими матеріалами досудового розслідування у їх сукупності. А застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим заходом забезпечення кримінального провадження з метою подальшого ефективного досудового розслідування та досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Отже можливо стверджувати, що підозра ОСОБА_5 , відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, на даній стадії є обґрунтованою, що підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами.

Обговорюючи питання наявності зазначених ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, то існування таких ризиків є цілком ймовірними.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до дванадцяти років.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, слідчий суддя, враховав наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК Україна.

Відповідно до ч. 6 ст. 176, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями, зокрема, 109-114-2, Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

З урахуванням викладеного, на переконання слідчого судді, застосування щодо ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою - неможливо станом не теперішній час з огляду на військовий стан.

Тому, враховуючи вищевикладене та зважаючи на встановлені при розгляді клопотання ризики, з урахуванням особистих характеристик підозрюваного, слідчий суддя доходить висновку, що відносно ОСОБА_5 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та таке обмеження права підозрюваного на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

Попри це, згідно з ч. 3 ст. 183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Хоча, відповідно до ч.5 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою особам, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями, зокрема, 109-114-2 КК України, має право не визначати розмір застави, слідчий суддя, при розгляді клопотання, враховуючі вік підозрюваного, його стан здоров`я, наявність другої групи інвалідності, сімейний стан, можливість забезпечення виконання обов`язків приходить до висновку про необхідність визначення розміру застави як альтернативного заходу.

Відповідно до ч. 4 та п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається у таких межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких умов, слідчий суддя вважає, що розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_5 повинен у повній мірі гарантувати виконання покладених на нього обов`язків. Цей розмір має бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від порушення встановлених процесуальними нормами та/або покладених судом на нього обов`язків, забезпечувала його належну процесуальну поведінку, та не була надмірною. Водночас, слідчий суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК.

Зважаючи на тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 , обставини кримінальних правопорушень та відомості про підозрюваного, його матеріальний стан, слідчий суддя вважає, що розмір застави, який належить визначити підозрюваному має бути встановлений в максимальному розмірі в межах, передбачених п. 3 ч. 4 ст. 182 КПК України, а саме 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 805 200 грн є виправданим за наявних обставин, а тому може бути застосований.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя зважає не лише на обсяг повідомленої підозри, а виходить і з тих позицій Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення «Гафа проти Мальти»).

Оскільки слідчим суддею вирішено застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, то у разі внесення застави в розмірі, визначеному цією ухвалою, на нього слід покласти також обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КК України: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою; не відлучатися за межі Харківської області, без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Слідчий суддя приходить до висновку, що вказані обов`язки, у разі внесення застави, здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не зашкодять інтересам досудового розслідування.

Зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту внесення застави (ч. 7 ст. 194 КПК).

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання,- задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю до 14.12.2023.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 805 200 (вісімсот п`ять тисяч двісті) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: (код ЄДРПОУ - 26268059, банк - Державна казначейська служба України м.Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, призначення платежу - застава за підозрюваного).

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави, такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Харківської області, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Київського СІЗО або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою. Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Київського СІЗО або іншої установи, де підозрюваний утримується під вартою, негайно повинна здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти і повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні та слідчого суддю Шевченківського районного суду міста Києва.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді обов`язків терміном на 2 (два) місяці з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом, проте в межах строку досудового розслідування.

У разі внесення застави, і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 23.10.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1