ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду Черкаської області від 19.12.2023, якою відносно підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, Черкаської області, українця, громадянина України, працюючого на посаді директора ПП «ВОЛТА-ЦЕНТР», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч.5 ст. 27 ч.2 ст.209 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22-00 год. до 06-00 год. терміном на 60 діб до 16.02.2024 включно,

в с т а н о в и в :

вказаною ухвалою слідчого судді у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_10 , за погодженням заступника керівника окружної прокуратури ОСОБА_11 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 відмовлено, та застосовано відносно останнього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22-00 год. до 06-00 терміном на 60 (шістдесят) діб, тобто до 16.02.2024 року, включно, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 у визначений судом час з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, протягом встановленого строку домашнього арешту.

Мотивуючи прийняту ним ухвалу, слідчий суддя виходив з наявності доказів про обґрунтованість підозри, проте даних щодо ризику переховування підозрюваного не встановлено, а доводи сторони обвинувачення про те , що перебуваючи на волі підозрюваний перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином є необґрунтованими і прокурором в судовому засіданні не доведені. Натомість підозрюваний має постійне місце реєстрації та постійного проживання, офіційно працюючий, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, характеризується позитивно.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді, прокурор у даному кримінальному провадженні подав апеляційну скаргу, в якій, просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого в повному обсязі. При цьому в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує на те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні ряду злочинів, в тому числі тяжкого, кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, зумовлене тяжкими наслідками для довкілля, підозрюваний має стійкі професійні зв`язки, які може використовувати, для переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. За таких обставин на думку прокурора існують всі підстави для застосування запобіжного заходу виключно у вигляді тримання під вартою з огляду на наявність ризиків, передбачених ч.ч.1-4 ст.177 КПК України. При цьому при визначенні розміру альтернативного запобіжного заходу слід врахувати тяжкість кримінального правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_7 , який вчинено під час воєнного стану, роль підозрюваного, індивідуальні особливості підозрюваного, майновий та сімейний стан, суму завданих збитків й визначити заставу в розмірі , що дорівнює сумі завданих ним збитків, а саме : 35 901 184,00 грн.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який підтримав подану апеляційну скаргу, підозрюваного та його захисника, які заперечили проти задоволення апеляційної скарги та просили ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд прийшов до наступних висновків, виходячи з такого.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя для прийняття законного й обґрунтованого рішення відповідно до ст.ст. 178, 199 КПК України та практики ЄСПЛ, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.177, 178, 181 КПК України.

При цьому наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано лише за наявності ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, слідчим відділом Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000481 від 15.02.2023 за підозрою ОСОБА_7 в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 191, ч. 1 ст.249, ч. 2 ст.209, ч.2 ст. 366, ч.2 ст.366, ч.2 ст.364 КК України.

11.12.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 366 КК України - у складанні та видачі службовою особою завідомо неправдивих документів, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні злочину.

14.12.2023 ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 366 КК України - у складанні та видачі службовою особою завідомо неправдивих документів, що спричинило тяжкі наслідки, та у ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209 КК України - у пособництві в розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Причетність ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 01.09.2023 з додатками до нього; протоколом огляду місця події від 06.09.2023 з додатками до нього; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 07.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від. 21.11.2023 з додатками до нього; протоколом тимчасового доступу від 17.11.2023 до Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Черкаській області з додатками; листом Державного агенства меліорації та рибного господарства України від 19.09.2023 №3-6.1.2-9/5436-23 з додатками до нього; листом Державного агенства меліорації та рибного господарства у Черкаській області від 13.11.2023 №1-3-9/1914-23 з додатками до нього; листом Державного агенства меліорації та рибного господарства у Черкаській області від 13.11.2023 №1-3-9/1916-23 з додатками до нього; листом Державного агенства меліорації та рибного господарства у Черкаській області від 19.10.2023 №2-3-9/1778-23; листом Державного агенства меліорації та рибного господарства у Черкаській області від 09.11.2023 №1-3-9/1899-23; висновком експерта за результатами проведеної судової інженерно-екологічної експертизи від 15.11.2023 №1218/23-23; висновком експерта за результатами проведеної судової інженерно-екологічної експертизи від 15.11.2023 №1220/23-23.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого, врахувавши, що обраний запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного в частині запобігання ризиків переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню.

Висновки слідчого судді в цій справі також відповідають приписам п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом.

Посилання прокурора в апеляційній скарзі на можливість незаконного впливу підозрюваним на свідків, переховування останнього від органів досудового розслідування та суду та перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом були належним чином враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу щодо підозрюваного та в своїй сукупності не свідчать про те, що для усунення ризиків згідно ч.1 ст.177 КПК України слід до підозрюваного застосувати саме найсуворіший запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Так, підозрюваний має місце реєстрації та місце постійного проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, характеризується позитивно, має постійне місце роботи.

Отже доводи апеляційної скарги прокурора, що існують обґрунтовані підозри вважати нявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, про які йдеться й у клопотанні слідчого і в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження. Так, слідчим суддею були заслухані пояснення прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника для з`ясування обставин, що мають значення при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, які були оцінені слідчим суддею в сукупності та стали підставою для прийняття відповідного судового рішення.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Згідно п.1 ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Зважаючи на те, що слідчим суддею об`єктивно встановлено існування обставин, які виправдовують застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу саме у вигляді домашнього арешту в нічний час доби в сукупності з даними про його особу й підтверджують на даному етапі кримінального провадження обґрунтованість застосованого запобіжного заходу, рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухваленим на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми доказами, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга прокурора не підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді від 19.12.2023 має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 193, 194, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 19.12.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді