Справа № 302/1310/21
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25.09.2023 м. Ужгород
Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді кримінальне провадження 11-кп/4806/626/22 за апеляційною скаргою прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 на вирок Міжгірського районного суду Закарпатської області від 12.10.2022.
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з повною загальною середньою освітою, одруженого, непрацюючого, раніше судимого: вироком Міжгірського районного суду Закарпатської області від 07.07.2021 за ч. 1 ст. 125 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 850 грн, за ч. 1 ст. 122 КК України до покарання у виді обмеження волі на строк 02 (два) роки та на підставі ст. 75, 76 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком 02 (два) роки,визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України та призначено йому узгоджене сторонами покарання у виді обмеження волі на строк 01 (один) рік.
На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_8 звільнено від відбування призначеного покарання у виді обмеження волі з випробуванням, якщо він протягом 01 (одного) року іспитового строку не вчинить нового злочину і виконає покладені на нього обов`язки.
Згідно ст. 76 КК України на ОСОБА_8 покладено обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи, навчання.
Роз`яснено обвинуваченому про його обов`язок виконання умов угоди про примирення та передбачену ст. 389-1 КК України кримінальну відповідальність за невиконання умов угоди про примирення.
Роз`яснено потерпілій про те, що у разі невиконання угоди про примирення, потерпіла має право звернутися до суду, який затвердив таку угоду з клопотанням про скасування вироку.
На підставі положень ч. 4 ст. 70 КК України частково приєднано невідбуте покарання, за вироком Міжгірського районного суду Закарпатської області від 07.07.2021 у виді обмеження волі на строк 01 (один) рік 06 (шість) місяців і остаточно ОСОБА_8 призначено покарання у виді обмеження волі на строк 02 (два) роки 06 (шість) місяців.
Згідно ст. 75 КК України ОСОБА_8 від відбування призначеного покарання у виді обмеження волі на строк 02 (два) роки 06 (шість) місяців з випробуванням, якщо він протягом 03 (трьох) років іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення і виконає покладені на нього обов`язки.
На підставі ст. 76 КК України на ОСОБА_8 покладено обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.
ОСОБА_8 визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення за таких обставин.
07.06.2021, біля 18 год, ОСОБА_8 за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, маючи прямий умисел на заподіяння психологічного страждання, затіяв сварку та ображав нецензурною лайкою свою дружину ОСОБА_7 принижуючи її гідність, що призвело до її психологічних страждань та погіршило якість життя потерпілої, чим вчинив психологічне насильство. На підставі постанови Міжгірського районного суду Закарпатської області від 09.06.2021, справа № 302/604/21, за вчинене був підданий адміністративному стягненню за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, у виді штрафу в розмірі двадцять неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн.
30.10.2021, біля 20 год 30 хв, ОСОБА_8 , за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, маючи прямий умисел на заподіяння психологічного страждання та фізичного насильства, затіяв сварку зі своєю дружиною ОСОБА_7 , під час якої, принижуючи її гідність, ображав нецензурною лайкою, штовхав та схопив за горло, що призвело до її психологічних та фізичних страждань, погіршило якість життя потерпілої, чим вчинив психологічне та фізичне насильство. На підставі постанови Міжгірського районного суду Закарпатської області від 09.06.2021, справа № 302/1218/21, за вчинене був підданий адміністративному стягненню за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, у виді штрафу в сумі 400 грн.
Продовжуючи свої протиправні дії, 13.11.2021 біля 13 год ОСОБА_8 , перебуваючи за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , та знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, маючи прямий умисел на заподіяння психологічного страждання, вчинив психологічне насильство над своєю жінкою ОСОБА_7 , принижуючи її гідність, ображав її нецензурною лайкою, вигнав з будинку, що призвело до її психологічних страждань, погіршило якість життя потерпілої, оскільки остання змушена була покинути будинок та ночувати у сусідки ОСОБА_10 , мешканки АДРЕСА_2 .
Вище вказаними насильницькими діями, ОСОБА_8 заподіяв ОСОБА_7 систематичні психологічні страждання, що виразились в словесних образах, погрозах, приниженні, які викликали у потерпілої, побоювання за свою безпеку, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе та завдали шкоди її психічному здоров`ю.
Прокурор Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність при призначенні обвинуваченому покарання, через незастосування закону, який підлягав застосуванню, просить скасувати вирок Міжгірського районного суду Закарпатської області від 12.10.2022 щодо ОСОБА_8 , а кримінальне провадження направити на новий судовий розгляд.
Судове провадження розглядається за відсутності, обвинуваченого, потерпілої та захисника, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому, враховується, що вказані особи належним
чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на вирок суду, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин їх неявки.
Заслухавши суддю-доповідача, думку прокурора, яка підтримала апеляційну скаргу, дослідивши матеріали кримінального провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційне провадження підлягає закриттю з таких підстав.
Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 469 КПК України угода про примирення між потерпілим та підозрюваним, обвинуваченим може бути укладена у провадженні щодо кримінальних проступків, злочинів невеликої чи середньої тяжкості та у кримінальному провадженні у формі приватного обвинувачення.
За змістом засади диспозитивності сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 26 КПК), а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК).
З огляду на вказані положення, які складають зміст засади диспозитивності, у випадку ініціювання сторонами вирішення правового спору між ними самостійно, через укладення угоди у порядку, визначеному глави 35 КПК України, дії суду обмежується відповідним бажанням сторін.
Послідовно забезпечуючи реалізацію вимог засади диспозитивності, законодавець виділив в окремій нормі КПК України особливості апеляційного оскарження судових рішень на підставі угод, що передбачає звуження меж вимог, які можуть ставити в апеляційній скарзі суб`єкти оскарження.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 394 КПК України вирок суду першої інстанції на підставі угоди про примирення між потерпілим та підозрюваним, обвинуваченим може бути оскаржений в апеляційному порядку прокурором виключно з підстав затвердження судом угоди у кримінальному провадженні, в якому згідно з частиною третьою статті 469 цього Кодексу угода не може бути укладена.
Відповідно до ч. 4 ст. 399 КПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження лише, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку, або судове рішення оскаржене виключно з підстав, з яких воно не може бути оскарженим згідно з положеннями статті 394 цього Кодексу.
Таким чином, встановлено, що у прокурора були відсутні підстави для оскарження вищезазначеного вироку суду на підставі угоди про примирення між потерпілою й обвинуваченим, оскільки вирок суду першої інстанції на підставі угоди про примирення може бути оскаржений обмеженим колом суб`єктів та з чітко визначених законом підстав, зазначених у ч. 3 ст. 394 КПК України.
Зокрема, як зазначалось вище, відповідно до положень зазначеної статті, прокурор може оскаржувати таке судове рішення виключно з підстав затвердження судом угоди у кримінальному провадженні, в якому згідно з частиною 3 статті 469 КПК України угода не може бути укладена.
У той же час, в апеляційній скарзі прокурор не вказував на порушення ч. 3 ст. 469 КПК України, натомість зазначав про порушення судом першої інстанції вимог ч. 7 ст. 474 КПК України, які з огляду на положення п. 3 ч. 3 ст. 394 цього Кодексу не давали йому право на оскарження вироку на підставі угоди про примирення.
Наведена позиція узгоджується з усталеною практикою суду касаційної інстанції (зокрема в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 20.11.2014 у справі № 5-3707км14, постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 13.11.2018 у справі № 367/3872/17).
Відповідно до ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок або ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити вирок або ухвалу без змін; 2) змінити вирок або ухвалу; 3) скасувати вирок повністю чи частково та ухвалити новий вирок; 4) скасувати ухвалу повністю чи частково та ухвалити нову ухвалу; 5) скасувати вирок або ухвалу і закрити кримінальне провадження; 6) скасувати вирок або ухвалу і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
Оскільки прокурор не вказував на порушення ч. 3 ст. 469 КПК України, тому суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що прокурор не має права на апеляційне оскарження та провадження за його апеляційною скаргою було відкрито помилково. Такий висновок узгоджується з судовою практикою (постанови Верховного Суду у справі № 639/4065/17 від 18. 04. 2019, у справі № 663/1109/14-к від 23.01. 2020, у справі № 639/2837/19 від 18.05.2020).
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що провадження за апеляційною скаргою прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 на вирок Міжгірського районного суду Закарпатської області від 12.10.2022 щодо ОСОБА_8 підлягає закриттю.
Керуючись ст. 404, 405, 407, 408, 419 КПК України, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційне провадження 11-кп/4806/626/22 за апеляційною скаргою прокурора Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_6 на вирок Міжгірського районного суду Закарпатської області від 12.10.2022 про обвинувачення ОСОБА_9 за ст. 126-1 КК України,- закрити.
Ухвалу апеляційного суду може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення апеляційним судом.
Судді