Справа №589/2781/23 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/421/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань
УХВАЛА

Іменем України

26 вересня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 589/2781/23 за апеляційною скаргою представника заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 09.06.2023 про відмову у задоволенні скарг на бездіяльність уповноважених осіб Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7 ,

представника заявника адвоката ОСОБА_8 ,

установила:

В поданій апеляційній скарзі представник заявника ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_10 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати посадову особу, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області внести відповідні відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 126-1, ст. 356 КК за заявами ОСОБА_9 № 6541, № 6542 від 22.05.2023 та розпочати досудове розслідування, оскільки слідчий суддя не надав належної оцінки факту бездіяльності посадових осіб, не з`ясував і не дослідив обставини справи, які можуть мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення. Заяви № 6541 та № 6542 від 22.05.2023 відповідають вимогам ч. 5 ст. 214 КПК, а оцінка слідчого судді фактичних обставин є неприпустимою.

26.05.2023 до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшли скарги ОСОБА_9 , в яких він просив визнати бездіяльність уповноважених осіб Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області, що полягала у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання його заяв, просив зобов`язати уповноважених осіб Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області внести відомості за його заявами від 22.05.2023 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.126-1, ст. 356 КК до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 09.06.2023 відмовлено в задоволенні скарг ОСОБА_9 . Своє рішення слідчий суддя умотивував тим, що заяви не містять даних про наявність об`єктивних ознак протиправних діянь, відповідальність за які передбачена ч. 1 ст. 126-1, ст. 356 КК, а також заявник не довів існування бездіяльності посадових осіб Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області.

Відповідно п. 2 ч. 1 ст. 395 КПК, апеляційна скарга на ухвали слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а згідно п. 3 ч. 2 цієї статті апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. При цьому пропущений із поважних причин процесуальний строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду; рівень доступу, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, та з боку держави не повинно чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Правило дотримання п`ятиденного строку на оскарження ухвал слідчого судді з дня їх оголошення, передбачене п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, покликано надати потенційному заявникові достатньо часу для роздумів стосовно подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції.

Заявник ОСОБА_9 та його представник ОСОБА_8 не брали участь у розгляді кримінального провадження в суді першої інстанції, копію оскаржуваної ухвали було отримано 19.06.2023 електронною поштою, з апеляційною скаргою представник заявника звернувся 20.06.2023, тому колегія суддів вважає за необхідне поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки цей процесуальний термін пропущений з поважних (об`єктивних) причин.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, доводи представника заявника ОСОБА_8 , який підтримав апеляційну скаргу, доводи прокурора ОСОБА_7 про залишення ухвали слідчого судді без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Зокрема, ОСОБА_9 звернувся до Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області із заявами від 22.05.2023, в яких повідомив про те, що 21.05.2023 о 22:50 він не зміг потрапити до квартири АДРЕСА_1 , в якій він зареєстрований та на його ім`я приходять рахунки щодо сплати комунальних послуг. Інша заява мотивована тим, що його колишня дружина систематично заподіює домашнє насильство психологічного характеру, обмежує доступ до житла і спілкування з дитиною.

Відомості за вказаними заявами до ЄРДР внесені не були, що вбачається з наданих матеріалів звернення.

Слідчий суддя, відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_9 , дійшов висновку про те, що заяви не містять даних про наявність об`єктивних ознак протиправних діянь, відповідальність за які передбачена ч. 1 ст. 126-1 та ст. 356 КК.

Однак наведені вище висновки слідчого судді щодо невнесення відомостей за заявами про кримінальні правопорушення до ЄРДР, колегія суддів вважає необґрунтованими, внаслідок чого рішення слідчого судді підлягає скасуванню через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Зокрема, відповідно ст. 370 КПК, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим; законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу; вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК), а істотними є такі порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення і забезпечити права і законні інтереси учасників провадження (ч. 1 ст. 412 КПК).

Завданнями кримінального провадження, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК), а порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК.

Відповідно ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом; суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, а згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, заявником (потерпілим), його представником.

Положеннями ч. 1 ст. 214 КПК, у свою чергу, встановлено, що слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР, а згідно ч. 4 цієї статті прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення; відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Приписи вказаної норми КПК дійсно носять імперативний характер, тобто не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються, окрім того, що зміст зазначеної норми процесуального закону не передбачає обов`язку слідчого, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ним заяви, зокрема й ті, що фактично не містять у собі відомостей про склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого чинним законом України про кримінальну відповідальність, оскільки, ураховуючи вимоги ч. 1 ст. 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого КК, а згідно ч. 1 ст. 11 цього Кодексу кримінальним правопорушенням є передбачене КК суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

У межах процедури оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий, прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого, прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР. При цьому необхідно враховувати, як зазначалось вище, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви чи повідомлення фізичних чи юридичних осіб, які надходять до органів досудового розслідування чи прокуратури, а лише відомості про конкретне кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення (ч. 5 ст. 214 КПК).

З огляду на вказані вище норми кримінального процесуального закону, колегія суддів вважає, що заяви ОСОБА_9 містять достатні відомості, які можуть попередньо свідчити про вчинення певними особами кримінального правопорушення.

Таким чином, викладені у заявах ОСОБА_9 фактичні обставини, колегія суддів вважає такими, що об`єктивно свідчать про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень, попередньо кваліфікованих самим заявником, а тому уповноважена особа Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області повинна була внести відомості про кримінальні правопорушення до ЄРДР за його заявами від 22.05.2023, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати ОСОБА_9 витяг з ЄРДР.

Вказані вище обставини були залишені поза увагою слідчим суддею суду першої інстанції, внаслідок чого були допущенні порушення вимог кримінального процесуального закону, що перешкодило ухвалити законне і обґрунтоване рішення, оскільки заяви ОСОБА_9 містять достатньо відомостей про кримінальні правопорушення, склад яких встановлений КК. При цьому підставами вважати, що в заявах містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак цих правопорушень. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб, суб`єкт та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що оскаржене рішення слідчого судді суду першої інстанції підлягає скасуванню через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а уповноважену особу Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області необхідно зобов`язати в порядку ст. 214 КПК внести до ЄРДР відомості за заявами ОСОБА_9 від 22.05.2023 про кримінальні правопорушення, задовольнивши таким чином апеляційну скаргу представника заявника.

Керуючись ст. 395, 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Клопотання представника заявника ОСОБА_6 задовольнити.

Поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 09.06.2023.

Ухвалу слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 09.06.2023 про відмову у задоволенні скарг ОСОБА_9 на бездіяльність уповноважених осіб Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та постановити нову ухвалу.

Зобов`язати уповноважену особу Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області в порядку ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявами ОСОБА_9 від 22.05.2023 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 126-1, ст. 356 КК, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику відповідний витяг з ЄРДР.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4