Справа №766/6858/23
н/п 1-кс/766/2773/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2023 р. м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

підозрюваного: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду м. Херсона клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, не маючого неповнолітніх дітей та осіб похилого віку на утриманні, з базовою середньою освітою, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого:

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні №0001375 від 16.09.2023, -

в с т а н о в и в:

16.10.2023 до Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді «домашнього арешту» та покладення обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.10.2023 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

1.Доводи клопотання.

У клопотанні зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку та Указом Президента України від 01 травня 2023 року № 254/2023 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 15.09.2023 приблизно о 15:00 годині, переслідуючи прямий умисел та корисливий мотив, спрямований на заволодіння чужим майном, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, таємно, в умовах воєнного стану, знаходячись на вулиці Стрітенська, біля будинку 80 у місті Херсон, перелізши через металеву одностворчату хвіртку, проник до території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , звідки здійснив крадіжку 5 каністр білого кольору, об`ємом 20 літрів кожна з паливом, а саме бензин марки А-95, вартість якого становить 6805 грн., в результаті чого заподіяв потерпілому ОСОБА_6 , матеріальну шкоду на загальну суму 6805 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням до іншого приміщення, вчинене в умовах воєнного стану.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженць міста Херсон, українець, громадянин України, з базовою середньою освітою, не працюючий, не одружений, на утриманні малолітніх та осіб похилого віку не маючий, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.

12.10.2023 у відповідності до ст.ст. 40, 42, 276-278 КПК України ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

1.Протоколом огляду місця події за адресою: м. Херсон, вул. Філатова, 30, що мав місце 21.09.2023 року з 15:25 год. по 16:50 год., під час якого свідок ОСОБА_8 добровільно видав працівникам поліції 5 каністр білого кольору об`ємом 20 літрів кожна з паливом, а саме бензин марки А-95.

2.Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , котрий повідомив, що бачив як ОСОБА_4 переліз через металеву хвіртку з каністрою бензину, а також повідомив, що саме підозрюваний продав йому 5 каністр білого кольору з паливом, а саме бензином марки А-95.

3.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком свідком ОСОБА_8 , під час проведення якого, свідок вказав на підозрюваного ОСОБА_7 .

4.Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , яка повідомила, що бачила, як підозрюваний ОСОБА_7 переліз через металеву хфіртку на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 . А також повідомила, що на той момент біля хвіртки зазначеного домоволодіння знаходились 3 каністри білого кольору.

5.Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком свідком ОСОБА_9 , під час проведення якого, свідок вказала на підозрюваного ОСОБА_7 .

Згідно з п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України, вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного злочину, при цьому таке цілком узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польші»).

З метою забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, як підозрюваного, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього Кримінальним процесуальним кодексом України процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним спробам:

?переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Підозрюваний може переховуватися від органів розслідування та суду, що обґрунтовуються тяжкістю покарання за вчинене кримінальне правопорушення, що загрожує підозрюваному у разі визнання її винним у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі від 5 до 8 років.

?незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з якими він безпосередньо знайомий та знає їх місце проживання;

Таким чином, беручи до уваги, що ОСОБА_4 хоч і має стійкі соціальні звязки, але він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що відноситься відповідно до ст. 12 КК України, до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, оскільки він усвідомлюючи невідворотність покарання, може ухилятися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, просить клопотання задовольнити.

2. Позиції сторін у судовому засіданні.

Прокурор під час судового розгляду клопотання підтримав, просив суд його задовольнити з підстав зазначених в ньому, зазначив про існування, обґрунтованих ним ризиків, просив застосувати домашній арешт, як такий, що може гарантувати належну поведінку обвинуваченого протягом проведення досудового розслідування, зважаючи на відсутність достатніх об`єктивних факторів, які б утримували підозрюваного до вчинення інших протиправних дій.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання.

3. Оцінка та висновки слідчого судді

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Оскільки запобіжний захід може застосовуватися лише щодо підозрюваного, слідчому судді належить перевірити обставини набуття особою процесуального статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.

3.1. Щодо набуття процесуального статусу підозрюваного

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК України повідомлено про підозру.

Згідно з ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Із матеріалів клопотання вбачається, що кримінальне провадження №0001375 від 16.09.2023 було зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

12.10.2023 у межах вищезазначеного кримінального провадження складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке того ж дня вручено підозрюваному ОСОБА_4 .

Наведені обставини у сукупності дають підстави для висновку, що ОСОБА_4 має у цьому кримінальному провадженні процесуальний статус підозрюваного, а тому щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Із аналізу практики Європейського суду з прав людини можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»:

- існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення;

- факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність;

- обґрунтованість підозри не може встановлюватися inabstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні;

- стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.

У судовому засіданні слідчим суддею досліджені документи, що були додані до клопотання, з метою встановлення причетності/непричетності ОСОБА_4 до злочину, у вчиненні якого він підозрюється і вони формують у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_4 до злочину у вчиненні якого він підозрюється органом досудового розслідування.

Наданих до клопотання документів, на цій стадії достатньо для того, щоб дійти висновку про те, що дійсно могли мати місце обставини, про які зазначає орган досудового розслідування і що до їх вчинення може бути причетний саме ОСОБА_4 . Таким чином висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім злочину за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

3.3. Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

- ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

На обґрунтування ризику переховування слідчий посилається на тяжкість злочини ОСОБА_4 . Існування ризику незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий обґрунтовує тим, що він обізнаний про їх місце проживання та безпосередньо з ними знайомий.

Оцінюючи доводи щодо існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить із такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 . Так злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Тому на переконання слідчого судді вказані обставини дійсно можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення можливої відповідальності. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні. При оцінці існування цього ризику слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_4 дійсно обізнаний щодо місця проживання допитаних свідків, відповідно може скористатись наявною інформацією для впливу на них у кримінальному провадженні з метою зміни ними свідчень чи відмови від дачі показань. З цих підстав, враховуючи характер інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення, що на теперішній час існує ризик того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків.

3.4. З`ясування можливості застосування запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи факт доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу.

Враховуючи відомості про особу ОСОБА_4 , який офіційно не працевлаштований, не одружений, не має неповнолітніх дітей та осіб похилого віку на утриманні, має постійне зареєстроване місце проживання, на обліку у лікаря психіатра не перебуває, перебуває на обліку у лікаря нарколога, слідчий суддя вважає, що за таких умов можливе застосування домашнього арешту в певний час доби. Застосування саме такого режиму домашнього арешту буде достатньо для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

3.5. Щодо обов`язків, що визначені у ч. 5 ст. 194 КПК України, які належить покласти на підозрюваного у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання

У клопотанні порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора чи суду;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

У зв`язку із доведенням прокурором існування вищезазначених ризиків слідчий суддя вважає обґрунтованою вимогу слідчого щодо покладення саме таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження. Покладення на підозрюваного саме таких обов`язків дає можливість органу досудового розслідування здійснювати контроль за його належною процесуальною поведінкою.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Строк досудового розслідування закінчується 12.12.2023. Таким чином з урахуванням положень ч. 1 ст. 219 КПК України, строк виконання обов`язків належить визначити саме до 12.12.2023, що відповідає строку досудового розслідування.

За наведених вище обставин клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу належить задовольнити.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді «домашнього арешту», заборонивши ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , у певний час доби, а саме з 20:00 години по 6:00 годину, строком до 12.12.2023 року в межах строку досудового розслідування, без застосування електронного засобу контролю.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора чи суду;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Строк дії ухвали до 12.12.2023 року в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органів внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтись в його житло, вимагати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді «домашнього арешту» покласти на ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1