н/п 1-кс/766/3237/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2023 р. м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

підозрюваного: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду м. Херсона клопотання старшого слідчого СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Микільське Білозерського району Херсонської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, розлученого, маючого неповнолітню дитину, з базовою середньою освітою, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого:

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні №0002069 від 14.10.2023, -

в с т а н о в и в:

08.11.2023 до Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді «домашнього арешту» та покладення обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 08.11.2023 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

1.Доводи клопотання.

У клопотанні зазначено, що у провадженні СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0002069 від 14.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку (Указом від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ, зі змінами, внесеними Указом від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 22 квітня 2022 року №2212-ІХ, внесеними Указом від 17 травня 2022 року №341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року №2263-ІХ, внесеними Указом від 15 серпня 2022 року №573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року №2500-ІХ, внесеними Указом від 07 листопада 2022 року №757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року №2738-ІХ (останнім продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб), який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку від 6 лютого 2023 року №58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, та востаннє строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб згідно з Указом Президента № 451/2023 від 26.07.2023.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.10.2023 близько 11 години ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи на меті незаконне збагачення за рахунок незаконного заволодіння чужим майном, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, діючи у період воєнного стану, знаходячись на першому поверсі будинку АДРЕСА_2 , скориставшись заздалегідь ключем від підсобного приміщення, які знаходились у нього вдома у вільному доступі, відчинив заздалегідь зачинені на запираючий пристрій двері до вказаного приміщення та усвідомлюючи, що за його діями ніхто не спостерігає, із зазначеного приміщення таємно, незаконно заволодів велосипедом марки «Kettler» Alu Rad моделі City Cruiser, після чого розпорядився ним на власний розсуд, збувши його на території Північного ринку по вул. Некрасова у м. Херсоні, чим відповідно до висновку експерта № СЕ-19/122-23/3727-ТВ від 23.10.2023 спричинив ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріальний збиток на суму 4233,33 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

08.11.2023 ОСОБА_4 у відповідності до вимог ч.1 ст.278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчинені інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також необхідність застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обґрунтовуються наступними доказами, зібраними під час досудового розслідування та наявними в матеріалах кримінального провадження, а саме:

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.10.2023,

-протоколом огляду місця події від 14.10.2023,

-заявою свідка ОСОБА_7 про добровільну видачу велосипеду працівникам поліції від 14.10.2023,

-протоколом огляду від 14.10.2023,

-протоколом огляду предмету від 14.10.2023,

-постановою про визнання речовими доказами та передачу їх на зберігання від 14.10.2023,

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 17.10.2023,

-висновком судової товарознавчої експертизи від 23.10.2023 року №СЕ-19/122-23/3727-ТВ,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 19.10.2023,

-протоколом пред`явлення особи до впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 від 19.10.2023,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від 19.10.2023,

-протоколом пред`явлення особи до впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від 19.10.2023,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 від 19.10.2023,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 від 26.10.2023,

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 від 07.11.2023.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, у яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, що відповідно до положень ч. 6 ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, при визначенні обґрунтованості підозри необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою, а саме у рішеннях у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» та «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства», Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою.

Також, розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, Європейський суд з прав людини підкреслив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінальних правопорушень.

Сторона обвинувачення на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність особи до вчинення нею злочину є достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки розуміє, що до нього може бути застосована реальна міра покарання на тривалий строк.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню, а саме затягувати досудове розслідування, не з`являтися до слідчого за викликом.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як підозрюваний офіційно ніде не працює, не має офіційного джерела доходів.

Серед обставин, які враховуються при обранні запобіжного заходу відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя або суд, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, репутацію підозрюваного (п.4 та п.6 ч.1 ст.178 КПК України).

З урахуванням вищевикладеного, а також особи підозрюваного, заявлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, обставин вчинення та суспільної небезпеки кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання у період часу з 21:00 години до 07:00 години наступної доби.

2. Позиції сторін у судовому засіданні.

Прокурор під час судового розгляду клопотання підтримав, просив суд його задовольнити з підстав зазначених в ньому, зазначив про існування, обґрунтованих ним ризиків, просив застосувати домашній арешт, як такий, що може гарантувати належну поведінку обвинуваченого протягом проведення досудового розслідування, зважаючи на відсутність достатніх об`єктивних факторів, які б утримували підозрюваного до вчинення інших протиправних дій.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання.

3. Оцінка та висновки слідчого судді

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Оскільки запобіжний захід може застосовуватися лише щодо підозрюваного, слідчому судді належить перевірити обставини набуття особою процесуального статусу підозрюваного у кримінальному провадженні.

3.1. Щодо набуття процесуального статусу підозрюваного

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК України повідомлено про підозру.

Згідно з ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Із матеріалів клопотання вбачається, що кримінальне провадження №0002069 від 14.10.2023, було зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

08.11.2023 у межах вищезазначеного кримінального провадження складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке того ж дня вручено підозрюваному ОСОБА_4 .

Наведені обставини у сукупності дають підстави для висновку, що ОСОБА_4 має у цьому кримінальному провадженні процесуальний статус підозрюваного, а тому щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Із аналізу практики Європейського суду з прав людини можна виділити такі критерії стандарту доказування «обґрунтована підозра»:

- існування фактів та інформації, які дали змогу переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення;

- факти, якими обґрунтовується підозра можна «розумно» вважати такими, що підпадають під ознаки правопорушення за законом про кримінальну відповідальність;

- обґрунтованість підозри не може встановлюватися inabstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні;

- стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку.

У судовому засіданні слідчим суддею досліджені документи, що були додані до клопотання, з метою встановлення причетності/непричетності ОСОБА_4 до злочину, у вчиненні якого він підозрюється і вони формують у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_4 до злочину у вчиненні якого він підозрюється органом досудового розслідування.

Наданих до клопотання документів, на цій стадії достатньо для того, щоб дійти висновку про те, що дійсно могли мати місце обставини, про які зазначає орган досудового розслідування і що до їх вчинення може бути причетний саме ОСОБА_4 .Таким чином висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім злочину за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

3.3. Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

- ризик перешкоджати кримінальному провадженню;

- ризик продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

На обґрунтування ризику переховування слідчий посилається на тяжкість злочину ОСОБА_4 , що міра покарання, яка йому загрожує, передбачає реальне позбавлення волі строком від 5 до 8 років. Існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий обґрунтовує тим, що він може затягувати досудове розслідування, не з`являтися до слідчого за викликом, а ризикпродовжити вчиняти кримінальні правопорушення, слідчий обґрунтовує тим, що він офіційно ніде не працює, не має офіційного джерела доходів.

Окрім цього, необхідно враховувати те, що підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності, не має встановлених постійних законних джерел заробітку, що спонукає останнього до вчинення нових кримінальних правопорушень.

Оцінюючи доводи щодо існування ризиків, передбачених п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить із такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 . Так злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Тому на переконання слідчого судді вказані обставини дійсно можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду з метою уникнення можливої відповідальності. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки ОСОБА_4 може затягувати досудове розслідування, не з`являтися до слідчого за викликом, а твердження сторони обвинувачення щодо вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 , офіційно не працевлаштований, офіційних джерел доходу не має. Причинами протиправних дій стало бажання отримати матеріальну вигоду, що викликає обґрунтовані побоювання щодо продовження вчинення протиправних дій в майбутньому. Крім того, ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності за злочин проти власності, однак жодних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став. З урахуванням характеру інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя погоджується зі стороною обвинувачення щодо відсутності жодних стримуючих факторів, які б могли у достатній мірі запобігти продовженню протиправної діяльності, однією з цілей якої було отримання прибутку.

3.4. З`ясування можливості застосування запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, але не доведе недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи факт доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та ризиків, передбачених п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу.

Враховуючи відомості про особу ОСОБА_4 , який офіційно не працевлаштований, розлучений, має неповнолітню дитину на утриманні, має постійне місце проживання, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, слідчий суддя вважає, що за таких умов можливе застосування домашнього арешту в певний час доби. Застосування саме такого режиму домашнього арешту буде достатньо для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання існуючим ризикам та буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар, не суперечитиме КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених ризиків та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

3.5. Щодо обов`язків, що визначені у ч. 5 ст. 194 КПК України, які належить покласти на підозрюваного у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання

У клопотанні порушується питання про покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора чи суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному кримінальному провадженні.

У зв`язку із доведенням прокурором існування вищезазначених ризиків слідчий суддя вважає обґрунтованою вимогу слідчого щодо покладення саме таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Покладення таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України необхідне з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючому ризику та ефективності здійснення кримінального провадження. Покладення на підозрюваного саме таких обов`язків дає можливість органу досудового розслідування здійснювати контроль за його належною процесуальною поведінкою.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Строк досудового розслідування закінчується 08.01.2024. Таким чином з урахуванням положень ч. 1 ст. 219 КПК України, строк виконання обов`язків належить визначити до 06.01.2024, що відповідає строку досудового розслідування.

За наведених вище обставин клопотання старшого слідчого СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу належить задовольнити.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ХРУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді «домашнього арешту», заборонивши ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , у певний час доби, а саме з 21:00 години по 07:00 годину, строком до 06.01.2024 року в межах строку досудового розслідування, без застосування електронного засобу контролю.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора чи суду;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватись від спілкування з потерпілою та свідками у вказаному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали до 06.01.2024 року в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органів внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтись в його житло, вимагати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді «домашнього арешту» покласти на ХРУП ГУНП в Херсонській області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1