Провадження № 1-кс/752/8069/23
У Х В А Л А

Іменем України

05 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 розглянувши клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючої, не судимої,

у кримінальному провадженні №0002228, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2023р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Голосіївського районного суду м. Києва надійшло слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З урахуванням обставин кримінального провадження №0002228 від 28.07.2023, мотивів, викладених у клопотанні, та долучених до останнього доказів, слідчий за погодженням з прокурором просив слідчого суддю продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 ..

В обґрунтування винесеного на розгляд слідчому судді клопотання орган досудового розслідування зазначає, що Слідчим відділом Голосіївського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002228 від 28.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що що 25.07.2023 приблизно о 23:00 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підійшли до лавки, що розташована на вулиці поблизу будинку № 17 по вул. Стратегічне Шосе в м. Києві з метою розпиття алкоголю. В цей момент, на вказаній лавці сиділа ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка також розпивала алкогольні напої. В подальшому, між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 розпочалась обопільна бесіда, під час якої вони вживали розпивали алкоголь. В один момент, ОСОБА_5 пішла до місця свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 (підсобне приміщення), де спільно проживає з ОСОБА_7 . В ході подальшого спілкування з ОСОБА_8 , ОСОБА_7 запропонував їй піти до його місця проживання з метою подальшого розпиття алкоголю. На дану пропозицію ОСОБА_8 погодилася.

Прибувши за місцем проживання ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , ОСОБА_7 разом з ОСОБА_8 продовжили розпивати алкогольні напої. В свою чергу ОСОБА_5 перебувала поруч з ними.

У момент розпиття алкоголю, між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 почали виникати інтимні стосунки під час яких, ОСОБА_8 розпочала знімати з себе верхній одяг.

Побачивши це, в ОСОБА_5 , на грунті ревнощів до ОСОБА_7 , виник злочинний умисел спрямований на умисне вбивство ОСОБА_8

Діючи умисно, протиправно, з метою заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_5 підійшла до неї та нанесла один удар рукою в область її обличчя. Внаслідок цього, між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 розпочалася обопільна бійка, під час якої ОСОБА_5 схопила обома руками за шию ОСОБА_8 та із застосуванням фізичної сили почала душити її на протязі декількох хвилин до моменту поки остання перестала чинити опір.

Зрозумівши те, що ОСОБА_8 не чинить опір та не подає видимих ознак життя, ОСОБА_5 відпустила її та відійшла в бік.

Через декілька хвилин, ОСОБА_8 почала подавати ознаки життя, а саме почала здійснювати хриплі подихи. В свою чергу, ОСОБА_5 розуміючи, що не довела свого злочинного умислу спрямованого на умисне вбивство ОСОБА_8 , взяла в руки ремінь, підійшла до неї та накинула його їй на шию. Після цього, з метою доведення свого злочинного умислу спрямованого на умисне вбивство ОСОБА_8 до кінця, ОСОБА_5 почала душити вказаним ременем шию останньої до моменту поки вона не перестала подавати ознаки життя.

У подальшому, ОСОБА_5 , розуміючи протиправність своїх дій, разом з ОСОБА_7 покинули місце вчинення злочину.

26.07.2023 у вечірню пору доби ОСОБА_5 та ОСОБА_7 повернулися на місце вчинення злочину з метою приховання слідів його вчинення, а також з метою приховання трупа ОСОБА_8 .

Перебуваючи на місці вчинення злочину, а саме за адресою: м. Київ, просп. Науки, 20, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 помістили тіло ОСОБА_8 в клітчасту сумку. Після цього, ОСОБА_7 зателефонував до своєї знайомої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та сказав їй щоб вона прийшла до його місця проживання. По прибуттю ОСОБА_9 , ОСОБА_7 повідомив їй, що в сумці знаходиться тіло ОСОБА_8 .

Далі, ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_5 та ОСОБА_9 взяли вказану сумку з тілом ОСОБА_8 та направилися до гаражів, які розташовані у дворі будинку АДРЕСА_2 , де викопали яму та захоронили в ній тіло ОСОБА_8 .

07.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

09.08.2023 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Орган досудового розслідування дотримується позиції того, что обставини оголошеної ОСОБА_5 підозри доведені в повній мірі належними та допустимими доказами, ризики, які полягають у спробах переховуватись, незаконного впливати на свідків,знищити, сховати або спотворить будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, логічні та доведені матеріалами кримінального провадження, а інші запобіжні заходи не пов`язані із триманням під вартою не здатні забезпечити належну процесуально поведінку підозрюваного.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі, на підставі обставин, викладених в останньому.

Сторона захисту в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала, просила обрати відносно підозрюваної більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт.

Підозрювана наголосила, що не буде переховуватись від органаів розслідування, прокуратури або суду, оскільки має постійне місце проживання на території м. Києва.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Голосіївського УП Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002228 від 28.07.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 115 КК України.

07.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

09.08.2023 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У даному судовому засідання встановлено достатню сукупність даних, обставини, оголошеної ОСОБА_5 підозри, які, зокрема, підтверджуються матеріалами клопотання.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суд з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» під терміном «обґрунтована підозра» необхідно розуміти, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У рішенні №14310/88 від 23.10.1994 року по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, долучені до клопотання, та на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Також прокурором у судовому засіданні доведено існування обставин, які свідчать про те, що ризики, для запобігання яким до ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід, не зменшились та продовжують існувати і надалі, що дає підстави продовжити строк запобіжного заходу для стримування таких ризиків.

Крім цього, прокурором доведено, що завершити досудове розслідування у строк дії попередньої ухвали про застосування до підозрюваної запобіжного заходу неможливо внаслідок необхідності проведення у даному кримінальному провадженні ряду слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а саме необхідно отримати висновки судово-медичних експертиз, вилучених з підвального приміщення ременів, висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_8 , висновок судово-товарознавчої експертизи, висновок амублаторної комісійної судово психолого-психіатричної експертизи.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а відтак і наявність підстав для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

З огляду на наведені обставини підозри, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній, у разі визнання її винною, слідчий суддя не вбачає беззаперечних та обґрунтованих підстав для застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, який би запобіг встановленим ризикам, а також вважає, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Таким чином, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшились, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити та продовжити строки тримання під вартою підозрюваній в межах строку досудового розслідування.

Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 8, 177, 178, 183, 194, 197, 369-372, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 12 год. 20 хв. 07 листопада 2023 року.

3. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

4. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1