Справа № 1-39/2010
Провадження № 1-в/161/94/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 16 лютого 2024 року

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши заяву ОСОБА_3 про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В :

16 лютого 2024 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшла заява ОСОБА_3 про зняття арешту з майна, в якій останній просить скасувати арешт всього нерухомого майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за реєстраційним номером обтяження: 8738601 накладеного 22.05.2009 постановою від 30.03.2009 старшого слідчого в ОВС СВ-ОЗ СУ УМВС у Волинській області ОСОБА_5 в межах кримінальної справи №11-063-09.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Згідно з ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Водночас, до матеріалів заяви про зняття арешту з майна ОСОБА_3 не долучено доказів, на які він посилається в обґрунтування поданої заяви, доказів, які б підтверджували його право бути суб`єктом звернення із заявою в якій порушується питання скасування арешту майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також доказів того, що він є власником (співвласником) чи представником власника (співвласника) квартири АДРЕСА_1 .

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Оскільки питання щодо можливості повернення заяви про зняття арешту з майна не врегульовано положеннями КПК України, тому суд вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч. 2 ст. 304 КПК України.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 304 КПК України визначено, що скарга повертається, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Таким чином, з огляду на викладене, враховуючи, що ОСОБА_3 не надано жодних доказів, які б підтверджували його право на звернення із даною заявою, суд вважає, що заява ОСОБА_3 про зняття арешту з майна підлягає поверненню особі, яка її подала, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 174, 304, 309, 369, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_3 про зняття арешту з майна повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення заяви невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1