Cправа № 127/3104/24
Провадження № 1-кс/127/1359/24
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

30 січня 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання слідчого Вінницького РУП поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0001467 внесеного до ЄРДР 28.09.2023, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001467 від 28.09.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,3,4 ст. 358, ч.2 ст. 190, ч.1 ст. 209 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 , будучи фізичною особою-підприємцем, за попередньою змовою з невстановленою досудовим слідством особами, будучи обізнаною про порядок отримання банківського продукту «Кеш кредит Енергоефективний», на протязі часу з 26.03.219 по 24.05.2019, шляхом введення в оману співробітників Територіального відокремленого безбалансового відділення (надалі ТВБВ) №10001/0175 Філії-Вінницького обласного управління АТ «Ощадбанк» вчинили ряд шахрайських дій пов`язаних з заволодінням грошовими коштами АТ «Ощадбанк», який відповідно до ч. 1 Статуту Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» є державним банком.

Так у 2019 році у ТВБВ №10001/0175 в різні проміжки часу та на різних осіб було відкрито 24 кредитні справи за банківським продуктом «Кеш Кредит.Енергоефективний», що передбачає бюджетне відшкодування у випадку надання документів, підтверджуючих цільове використання наданих кредитних коштів, при цьому грошові кошти, які видавались у вигляді кредиту автоматично перераховувались на банківський рахунок особи, що постачала матеріали для утеплення, а саме ОСОБА_4 .

В подальшому, грошові кошти які надходили на банківський рахунок ОСОБА_4 , достовірно знаючи про незаконне походження даних коштів а також те, що будь-яких матеріалів остання особам, на які були відкриті кредити не постачала, будівельних робіт повязаних з утепленням за адресами зазначеними особами, що отримували кредит не відбувалось, обготівковувала отримані нею грошові кошти та з метою отримання бюджетного відшкодування та прикриття своєї злочинної діяльності виготовляла завідомо підроблені документи, що підтверджували б цільове використання грошових коштів, а саме накладні на відпуск товарів та копії актів виконаних робіт з утеплення будинків, які в подальшому подавала до ТВБВ №10001/0175.

Таким чином, унаслідок вчинення ряду вищеописаних шахрайських дій, ОСОБА_4 завдала матеріального збитку АТ «Ощадбанк» на загальну суму 69 149,72 гривень.

29.01.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні нею ряду кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3,4 ст. 358, ч.2 ст. 190, ч.1 ст. 209 КК України.

Так, 29.01.2024 представником потерпілого АТ «Ощадбанк»- ОСОБА_5 до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області скеровано цивільний позов на суму 69 149,72 гривень, що був долучений до матеріалів кримінального провадження №0001469.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно у власності ОСОБА_4 перебуває земельна ділянка з кадастровим номером :05:006:0354, площею 0,06 га з цільовим призначенням «для індивідуального садівництва», розташована на території Писарівської сільської ради Вінницького району, Вінницької області.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 170 КПК заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатись таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Частиною 2 статті 172 КПК України передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи вищевикладене, у ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, а саме: земельна ділянка з кадастровим номером :05:006:0354, площею 0,06 га з цільовим призначенням «для індивідуального садівництва», розташована на території Писарівської сільської ради Вінницького району, Вінницької області.

Разом із тим, слідство вважає, що розгляд даного клопотання необхідно провести без повідомлення власника майна, оскільки майно, про арешт якого йдеться в клопотанні, не вилучалося, а розгляд клопотання за його відсутності є необхідним для забезпечення арешту майна, тобто існує реальна загроза приховування цього майна зі сторони власника, тобто, усвідомлюючи наслідки накладення арешту на вказаний автомобіль та враховуючи наслідки злочину за яким ведеться досудове розслідування, може вчиняти активні дії, спрямовані на його відчуження чи переоформлення на іншу особу.

Керуючись ст. 170, 172 КПК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на вищенаведене, враховуючи те, що нерухоме майно належить підозрюваній ОСОБА_4 , а санкція частини 1 статті 209 КК України, по якій останній повідомлено про підозру, передбачає конфіскацію майна, а також те, що у зв`язку із відшкодуванням шкоди завданої кримінальним правопорушенням, по кримінальному провадженню заявлено цивільний позов до підозрюваної ОСОБА_4 , тому, з метою унеможливлення подальшого відчуження підозрюваною вказаного майна на час досудового розслідування та судового розгляду, а також з метою забезпечення відшкодування завданої кримінальним правопорушення шкоди, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого Вінницького РУП поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно підозрюваної, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Вінницького РУП поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0001467 внесеного до ЄРДР 28.09.2023, а саме:

земельну ділянку з кадастровим номером :05:006:0354, площею 0,06 га з цільовим призначенням «для індивідуального садівництва», розташовану на території Писарівської сільської ради Вінницького району, Вінницької області, заборонивши ОСОБА_4 та іншим особам, вчиняти будь-які дії з земельною ділянкою з кадастровим номером :05:006:0354, площею 0,06 га з цільовим призначенням «для індивідуального садівництва», розташованою на території Писарівської сільської ради Вінницького району, Вінницької області, пов`язані із відчуженням, розпорядженням, у тому числі проведенням стосовно нього реєстраційних дій.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого Вінницького РУП поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_6