УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 766/10884/23

провадження № 51-813впс24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Херсонського апеляційного суду про направлення з одного суду апеляційної інстанції до іншого кримінального провадження (справа № 766/10884/23) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 263, ч. 4 ст. 296 Кримінального кодексу України,

встановив:

До Верховного Суду в порядку, передбаченому ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), надійшло вказане вище подання, яке обґрунтовується тим, що в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду працює п`ять суддів, троє з яких брали участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, ще одна суддя перебуває у відпустці по догляду за дитиною, у зв`язку з чим у Херсонському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для розгляду зазначеного провадження. З огляду на наведене апеляційний суд просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів указаного провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасників провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте для розгляду вони не прибули, що не перешкоджає вирішенню питання.

Перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

За змістом подання Херсонського апеляційного суду, а також відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 січня 2024 року призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи. Водночас зі звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 29 січня 2024 року вбачається, що дванадцять суддів цього суду не мають спеціалізації, троє суддів не можуть брати участі в розгляді кримінального провадження, оскільки брали участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування. Також відповідно до згаданого звіту суддею-доповідачем у цій справі визначено ОСОБА_5 . Тобто в Херсонському апеляційному суді здійснюють правосуддя фактично шістнадцять суддів.

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Також цим рішенням були внесені зміни до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (в редакції від 15 вересня 2016 року), а саме: доповнено підпункт 2.3.13 пункту 2.3 абзацом десятим, згідно з яким збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у разі неможливості визначення судді-доповідача з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати).

З урахуванням викладеного колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для задоволення подання Херсонського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 766/10884/23) з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки наявна фактична чисельність суддів та можливість визначення судді-доповідача у справі із судової палати з розгляду кримінальних справ свідчать, що Херсонським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей щодо формування колегії суддів для розгляду цього провадження.

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд

постановив:

Подання Херсонського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 766/10884/23) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 263, ч. 4 ст. 296 Кримінального кодексу України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3