Провадження №: 1-кс/755/3740/23
У клопотанні вказується, що Дніпровським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування цього кримінального провадження та у ньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 10 листопада 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 2 ст. 307 КК України.
Санкція цієї статті передбачає конфіскацію майна, як вид покарання.
Отже, наявні підстави, з числа регламентованих п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК, для накладення арешту на це майно.
Прокурор групи прокурорів прокурор ОСОБА_3 подане клопотання підтримав, з наведених у ньому передумов.
Також, у відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК, розглянуто це клопотання без повідомлення підозрюваної ОСОБА_5 з метою забезпечення арешту майна.
ІІІ. КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО
Кримінальний процесуальний кодекс України
Стаття 170. Накладення арешту на майно
1. Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно […] підлягає […] можливої конфіскації майна. […]
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. […]
2. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 3) конфіскації майна як виду покарання […];
5. У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного […] за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна […].
10. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, […].
11. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
12. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.
ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ
Вирішуючи питання про арешт майна з метою можливої його конфіскації, слідчий суддя повинен встановити такі обставини:
1) факт набуття особою статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні;
2) наявність достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення;
3) наявність достатніх підстав вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна.
Отже, відповідаючи на питання, котрі постали перед судом в цій справі, слідча суддя зауважує таке:
(і) щодо набуття статусу підозрюваного у кримінальному провадженні
Згідно з ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
В цьому випадку, підозру вручено особі особисто 10 листопада 2023 року, тобто з цього моменту нею набутий статус передбачений ст. 42 КПК України.
(іі) щодо наявності "обґрунтованої підозри" у вчиненні кримінального правопорушення
Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Слід зазначити, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, а лише встановлює наявність обставин підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
Отже, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, зокрема дані відображені у:
- протоколах за результатами проведення чисельних негласних слідчих розшукових дій, а саме зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, огляду та виїмки кореспонденції, аудіо, - відео контролю, візуального спостереження, контролю за вчиненням злочину, де у ході виконання вказаних заходів, було зафіксовано протиправна діяльність групи осіб, пов`язаних із збутом особливо безпечного наркотичного засобу - канабіс, ієрархічність та постійність функціонування, зокрема роль підозрюваної, котра вказана в підозрі від 10 листопада 2023 року;
- протоколах допиту свідків, які погодившись на конфіденційне співробітництво, свідчили про діяльність осіб, пов`язаних з продажу особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу;
- протоколах оглядів місця подій, відповідно до яких у осіб з легендарними було виявлено особливо небезпечний наркотичний засіб - канабіс, який вони придбали в рамках контролю за вчиненням злочину;
- висновках експертиз, згідно з якими надана на дослідження рослинна речовина зеленого кольору, є особливо небезпечним наркотичним засобом канабісом;
- протоколах обшуку за місцем проживання підозрюваних, у ході яких вилучено чисельну кількість рослинної речовини зеленого кольору, грошові кошти, отриманих в наслідок протиправної діяльності, що збігають із врученими в рамках контролю за вчиненням злочину, мобільні телефони та інші предмети, що в сукупності підтверджують злочинну діяльність групи осіб, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрювана особа в цій справі може бути причетним до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої підозри у вчиненні інкримінованого злочину є доведеною, тобто зазначені у клопотанні обставини і надані до клопотання докази у своїй сукупності формують у слідчого судді внутрішнє переконання щодо можливої причетності підозрюваної особи до вчинення наведеного злочину.
(iіі) щодо підстав вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна
Згідно з ч. 2 ст. 59 КК конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини, а також за злочини проти основ національної безпеки України та громадської безпеки незалежно від ступеня їх тяжкості і може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в Особливій частині цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 307 КК діяння за цієї статтею караються позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.
Отже, наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна підозрюваній у цьому кримінальному провадженні.
V. ВИСНОВОК СЛІДЧОГО СУДДІ
Отже, є дійсними обставини регламентовані п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України.
Вказане у клопотанні майно відповідає критеріям вказаним в ч. 10 ст. 170 КПК України.
З огляду на зазначене, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та, вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб та накласти арешт саме на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
На підставі викладеного та керуючись ст. 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив:
клопотання - задовольнити.
Накласти арешт на майно, що належать на праві приватної власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , а саме:
Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 та прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Оксана БІРСА