Справа № 357/7642/23
У Х В А Л А

03 листопада 2023 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000080, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, стосовно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомир, громадянина України, з повною вищою освітою, розлученого, маючого на утриманні малолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , директора ТОВ «Антонівський м`ясокомбінат», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного,

сторони кримінального провадження: прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 ,

УСТАНОВИВ:

Прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , звернувшись до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з клопотанням у кримінальному провадженні № 0000080, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, просить продовжити на строк один місяць строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.10.2023, у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, а саме: прибувати до слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, та суду на першу вимогу; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з підозрюваним ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та з особами, які брали участь в якості понятих під час проведення слідчий дій щодо обстави, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт( паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання обгрунтоване тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, за ознаками використання товарів гуманітарної допомоги з метою отримання прибутку, вчиненому у значному розмірі, за попередньою змовою групою осіб, під час воєнного стану, у зв`язку з чим 07.09.2023 йому вручено відповідне письмове повідомлення про підозру.

19.10.2023 ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 07.11.2023, включно та з покладенням на останнього обов`язків передбачених ст. 194 КПК України.

На даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні строку дії раніше покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків, оскільки ризики, які стали підставою для застосування запобіжного заходу (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні), не зменшились та продовжують існувати, а завершити досудове розслідування у строк 2 місяці не надається за можливе.

У зв`язку з вищевикладеним, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного під час проведення досудового розслідування, а також запобігання спробам будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню, просить клопотання задовольнити.

Позиції сторін.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити за викладених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання.

Мотиви слідчого судді.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Виходячи з вимог статей 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Так, ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання певним ризикам.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000080, відомості про яке 22.02.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, з попередньою правовою кваліфікацією за ч.3 ст.201-2 КК України.

Відповідно до вимог частини 1 статті 1 Закону України «Про гуманітарну допомогу» гуманітарна допомога - це цільова адресна безоплатна допомога в грошовій або натуральній формі, у вигляді безповоротної фінансової допомоги або добровільних пожертвувань, або допомога у вигляді виконання робіт, надання послуг, що надається іноземними та вітчизняними донорами із гуманних мотивів отримувачам гуманітарної допомоги в Україні або за кордоном, які потребують її у зв`язку з соціальною незахищеністю, матеріальною незабезпеченістю, важким фінансовим становищем, виникненням надзвичайного стану, зокрема внаслідок стихійного лиха, аварій, епідемій і епізоотій, екологічних, техногенних та інших катастроф, які створюють загрозу для життя і здоров`я населення, або тяжкою хворобою конкретних фізичних осіб, а також для підготовки до збройного захисту держави та її захисту у разі збройної агресії або збройного конфлікту. Гуманітарна допомога є різновидом благодійництва і має спрямовуватися відповідно до обставин, об`єктивних потреб, згоди її отримувачів та за умови дотримання вимог статті 3 Закону України «Про благодійну діяльність та благодійні організації».

Не відносяться до гуманітарної допомоги підакцизні товари, крім: транспортних засобів, що надходять у період проведення антитерористичної операції, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях для отримання і використання Збройними Силами України, Національною гвардією України, іншими утвореними відповідно до законів України військовими формуваннями, Службою безпеки України, Міністерством внутрішніх справ України, Державною прикордонною службою України, Державною службою України з надзвичайних ситуацій, Державною спеціальною службою транспорту, Державною службою спеціального зв`язку та захисту інформації України для забезпечення проведення антитерористичної операції, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях (пункт 2 частини 2 статті 3 Закону).

Так, відповідно до Указу Президента України, який затверджений Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, на території України у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, відповідно до пункту 20 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05:30 год 24.02.2022, строком на 30 діб, який надалі неодноразово продовжувався та діяв на час вчинення вищевказаного кримінального правопорушення.

Згідно ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.03.2022 № 174 «Деякі питання пропуску гуманітарної допомоги через митний кордон України в умовах воєнного стану», впроваджено спрощений режим ввезення гуманітарної допомоги на потреби суб`єктів, що здійснюють заходи із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації.

Відповідно до п.1 вказаної постанови на період дії воєнного стану пропуск через митний кордон України гуманітарної допомоги від донорів здійснюється за місцем перетину митного кордону України шляхом подання декларації, заповненої особою, що перевозить відповідний товар, без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Товари, пропуск яких здійснюється відповідно до абзацу першого цього пункту, визнаються гуманітарною допомогою за декларативним принципом без прийняття відповідного рішення спеціально уповноважених державних органів з питань гуманітарної допомоги.

Так, під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 разом із ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою, 13.06.2023, у період дії в Україні воєнного стану, розробили протиправний механізм використання товарів гуманітарної допомоги з метою отримання прибутку.

На виконання злочинного плану ОСОБА_6 , діючи умисно, від імені Благодійної організації «Благодійний фонд «Штаб Добра» (), на виконання попередніх домовленостей з ОСОБА_4 , забезпечив ввезення 30.06.2023 на територію України гуманітарної допомоги - автомобіля марки «Mercedes-Benz», моделі «Atego», 2013 року випуску, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , вартістю 23 000 Євро. При цьому, ввезення даного автомобіля здійснено за декларативним принципом відповідно до постанови КМУ №174 від 01.03.2022 «Деякі питання пропуску гуманітарної допомоги через митний кордон України в умовах воєнного стану», тобто в якості гуманітарної допомоги.

У подальшому, ОСОБА_6 , діючи умисно, від імені Благодійної організації «Благодійний фонд «Штаб Добра», 11.07.2023 здійснив тимчасову реєстрацію транспортного засобу марки «Mercedes-Benz», моделі «Atego», 2013 року випуску, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , в ТСЦ 3242, у якості гуманітарної допомоги, отримавши при цьому д.н.з. НОМЕР_2 .

Згодом, на виконання домовленостей, ОСОБА_6 , діючи умисно, від імені Благодійної організації «Благодійний фонд «Штаб Добра» (), передав гуманітарну допомогу - транспортний засіб марки «Mercedes-Benz», моделі «Atego», д.н.з. НОМЕР_2 , директору ТОВ «Антонівський м`ясокомбінат» ОСОБА_4 , який почав його використовувати у діяльності ТОВ «Антонівський м`ясокомбінат», а саме перевезення м`яса і м`ясних продуктів до торгових закладів м.Києва та Київської області з метою їх подальшої реалізації.

07.09.2023 під час проведення санкціонованого обшуку території ТОВ «Антонівський м`ясокомбінат», що за адресою: Київська область, Білоцерківський район, с. Мала Антонівка, вул. Цмокна Олексія, будинок 1-Б, з метою припинення злочинної діяльності, гуманітарну допомогу - транспортний засіб марки «Mercedes-Benz», моделі «Atego», д.н.з. НОМЕР_2 , вилучено.

Таким чином, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_6 , діючи за попередньою змовою, в період з липня 2023 року (більш точного часу не встановлено) по 07.09.2023 здійснили незаконне використання гуманітарної допомоги вартістю 23000 Євро, що станом згідно офіційного курсу НБУ України на 07.09.2023 становить 903 568,80 грн, що є значним розміром, з метою отримання прибутку, не використавши її за цільовим призначенням.

07.09.2023 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, за ознаками використання товарів гуманітарної допомоги з метою отримання прибутку, вчиненому у значному розмірі, за попередньою змовою групою осіб, під час воєнного стану.

Щодо обгрунтованості підозри.

У справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 щодо вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: протоколом обшуку території ТОВ «Антонівський м`ясокомбінат» від 07.09.2023; документами у кримінальному провадженні, що свідчать про належність товарів до гуманітарної допомоги; матеріалами кримінального провадження, копії яких додано до клопотання; матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, які є в матеріалах кримінального провадження; іншими доказами у кримінальному провадженні, які не підлягають розголошенню та будуть надані слідчому судді під час розгляду даного клопотання.

Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України є обґрунтованою. Наявність фактів та інформації, на які посилаються органи досудового розслідування та які містяться в матеріалах справи, можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_4 може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінують.

Щодо наявності підстав вважати, що ризик встановлений слідчим суддею при обранні запобіжного заходу не зменшився.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі: незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Згідно ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23.10.2023, у кримінальному провадженні, серед іншого, був встановлений ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: здійснення незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.

Під час перевірки наявності ризиків у кримінальному провадженні слідчий суддя вважає переконливими та погоджується із доводами прокурора про продовження існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки підозрюваному відомі як особисті дані свідків у цьому кримінальному провадженні, зокрема працівників ТОВ «Антонівський м`ясокомбінат», так і зміст їх показань, що може спонукати підозрюваного незаконно впливати на них шляхом умовляння, підкупу, переконання, примушування з метою викривлення фактичних обставин справи та уникнення передбаченої законом відповідальності.

При цьому слідчий суддя враховує встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Значення інших обставин в контексті встановленого ризику.

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше .

Оцінюючи в сукупності всі обставини, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , особу підозрюваного, зокрема його вік, стан здоров`я, наявність у нього міцних соціальних зв`язків, (офіційно працевлаштований директором товариства, має на утриманні малолітню дитину) відсутність судимостей, його репутацію, зокрема позитивну характеристику з місця роботи, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про те, що саме запобіжний захід у виді особистого зобов`язання із покладанням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, забезпечить його належну процесуальну поведінку та в повній мірі забезпечить запобіганню ризику, передбаченого п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо неможливості закінчити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про обрання запобіжного заходу

Досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності ( п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Строк досудового розслідування, відповідно до ст. 219 КПК України, обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом. Досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що 07.09.2023 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.09.2023 обрано щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби із забороною залишати житло у період часу з 23 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин.

Ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.10.2023 змінено раніше обраний стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту на особисте зобов`язання із покладенням на нього обов`язків: прибувати до слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, та суду на першу вимогу; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з підозрюваним ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та з особами, які брали участь в якості понятих під час проведення слідчий дій щодо обстави, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт( паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Строк дії обов`язків встановлено до 07.11.2023 включно, в межах строку досудового розслідування.

Постановою керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області від 02.11.2023, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 07.12.2023.

Прокурором доведено, що завершити досудове розслідування у строк 2 місяці не надається за можливе, оскільки необхідно виконати слідчі (процесуальні) дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме: отримати 14 висновків судової автотоварознавчих експертиз, що були призначені 11.09.2023 та які перебувають на виконанні в Київському НДЕКЦ; виконати інші процесуальні та слідчі дії, з метою закінчення досудового розслідування; ознайомити сторони кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування; за результатами проведення досудового розслідування скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

З урахуванням усіх встановлених обставин, обсягу та складності матеріалів кримінального провадження, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення виконання цілей кримінального провадження та дотримання прав особи підозрюваного, слідчий суддя погоджується із позицією сторони обвинувачення про те, що слід продовжити дію покладених на підозрюваного обов`язків у межах строку досудового розслідування.

Отже, під час розгляду клопотання прокурором доведено, а слідчим суддею встановлено: наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України; наявність підстав вважати, що ризик встановлений слідчим суддею при обранні запобіжного заходу - незаконно впливати на свідків не зменшився та продовжує існувати; наявність обставин, які перешкоджають закінченню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали; необхідність продовження покладених на підозрюваного обов`язків, тому слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 194, 199, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000080, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 .

Продовжити строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках раніше обраного стосовно нього ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.10.2023, запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, а саме:

прибувати до слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, та суду на першу вимогу;

повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з підозрюваним ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та з особами, які брали участь в якості понятих під час проведення слідчий дій щодо обстави, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт( паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваному ОСОБА_4 роз`яснити, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, а якщо справа перебуває у провадженні суду - на прокурора.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного обов`язків у межах строку досудового розслідування, а саме по 07.12.2023 включно.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_9