УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000886 від 01 вересня 2014 року,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло вищевказане клопотання, в якому адвокат просить: арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києві від 18 січня 2016 року (справа № 757/1477/16-к) на майно, що належить ОСОБА_3 , у вигляді: земельної ділянки з кадастровим номером :6, площею 0,409 га та житлового будинку в АДРЕСА_1 - скасувати.

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 січня 2016 року в межах кримінального провадження № 0000886 від 01 вересня 2014 року накладено арешт на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_4 , а саме: земельну ділянку з кадастровим номером :6, площею 0,409 га та житловий будинок у АДРЕСА_1 .

Разом з тим, вищевказане майно на момент відкриття кримінального провадження та накладення арешту належало на праві власності ОСОБА_3 , що підтверджується відповідними договорами дарування. Будь-яке рішення суду, яке б встановлювало, що майно здобуто злочинним шляхом, відсутнє.

Таким чином, накладення арешту на майно, що належить на праві власності ОСОБА_3 є незаконним і таким, що порушує її конституційне право на розпорядження власністю, тому сторона захисту вважає зазначений арешт таким, що підлягає скасуванню.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 25 грудня 2023 року для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до частин першої, другої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу викладених норм, розгляд клопотання про скасування арешту майна регламентовано статтею 174 КПК України (розділ ІІ КПК - Заходи забезпечення кримінального провадження), та таке клопотання розглядається з дотриманням загальних правил, визначених вказаним розділом.

Так, відповідно до частини другої статті 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Згідно із статтею 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206?2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).

Згідно з приміткою до статті 45 КК України до корупційних злочинів віднесено кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» Вищий антикорупційний суд здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом, а також шляхом здійснення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у таких кримінальних провадженнях, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави в порядку цивільного судочинства, здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанції у справах про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції», у порядку адміністративного судочинства.

Крім того, згідно з підпунктом 1 абзацу 2 пункту 20-2 розділу XІ Перехідних положень КПК України визначено, що з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» у кримінальних провадженнях, досудове розслідування яких здійснюється Національним антикорупційним бюро України або досудове розслідування яких здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури слідчі судді (крім слідчих суддів Вищого антикорупційного суду) припиняють приймати до розгляду клопотання та скарги у кримінальних провадженнях, а суди першої інстанції (крім Вищого антикорупційного суду) - обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру та про звільнення від кримінальної відповідальності у таких кримінальних провадженнях. Такі клопотання та обвинувальні акти подаються в установленому порядку відповідно до слідчих суддів Вищого антикорупційного суду, Вищого антикорупційного суду.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що згідно з відповіді прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури від 08 грудня 2023 року досудове розслідування в межах кримінального провадження № 0000886 від 01 вересня 2014 року здійснюється детективами НАБУ, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб, у даному кримінальному провадженні має здійснюватися саме слідчими суддями Вищого антикорупційного суду.

Положеннями частини третьої статті 33-1 КПК України встановлено, що інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом 7 частини першої статті 34 цього Кодексу).

Таким чином, слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва не має повноважень розглядати клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000886 від 01 вересня 2014 року, оскільки в даному випадку підлягає застосуванню саме предметна підсудність, та розгляд такого клопотання віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду з дня початку його роботи.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 304 КПК України скарга повертається, якщо не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на вищевикладене, дотримуючись принципу належної підсудності, клопотання не підсудне Солом`янському районному суду міста Києва та підлягає поверненню особі, яка її подала.

На підставі викладеного та керуючись, статтею 45 КК України, статтями 24, 33-1, 132, 174, 216, 304, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000886 від 01 вересня 2014 року, повернути особі, яка подала клопотання.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1