печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000199 від 01.09.2023 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000199 від 01.09.2023 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Власник майна або його представник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури м. Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000199 від 01.09.2023 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує наступне.

Так, встановлено, що АТ «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» на ринку капіталів діє з 12.03.2009. Статутний капітал Банку становить 200 011 266,00 грн. На теперішній час на території України Банк має відділення у 17 областях України, включаючи місто Київ.

Банк зареєстровано за юридичною адресою: м. Київ, вул. В`ячеслава Чорновола, буд. 8. За даною адресою розміщується Київська регіональна дирекція АТ «Укрбудінвестбанк». Банк функціонує на підставі ліцензії на здійснення банківської діяльності Національного Банку України № 213від 01.04.2009.

Правлінням Національного банку прийнято рішення від 04 серпня 2023 року № 268-рш/БТ "Про віднесення АКЦІОНЕРНОГОТОВАРИСТВА "УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК" до категорії проблемних" у зв?язку з невиконанням АТ "УКРБУДІНВЕСТБАНК" без обґрунтованих причин рішення Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності банків, оверсайту платіжної інфраструктури від 31 липня 2023 року № 24/1408-рк/БТ "Про обмеження здійснення окремих видів здійснюваних АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ "УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНОІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК" операцій".

У відповідь на застосування таких обмежувальних заходів АТ "УКРБУДІНВЕСТБАНК" розробив та подав до Національного банку листом від 15 серпня 2023 року № 535/БТ) План заходів щодо приведення діяльності АТ "УКРБУДІНВЕСТБАНК" у відповідність до вимог рішення № 268-рш/БТ та значення нормативу довгої відкритої валютної позиції, затверджений рішенням правління АТ "УКРБУДІНВЕСТБАНК".

На підтвердження виконання АТ "УКРБУДІНВЕСТБАНК" вищезазначеного Плану заходів Національним банком було призначено позапланову перевірку. 3a результатами позапланової перевірки Дирекції встановлено незабезпечення 23 серпня 2023 року, 24 серпня 2023 року, 25 серпня 2023 року членам інспекційної групи Національного банку доступу до операційної каси та сховища Київської регіональної дирекції АТ «Укрбудінвестбанк» АТ "УКРБУДІНВЕСТБАНК" (надалі «Дирекція») для проведення перевірки відповідності фактичних залишків готівки національної та іноземної валют операційної каси Дирекції данимбухгалтерського обліку станом на 23 серпня 2023 року, 24 серпня 2023 року та 25 серпня 2023 року, про що складено відповідні акти про недопуск до приміщень (від 23 серпня 2023 року № 1, від 24 серпня 2023 року № 2, від 25 серпня 2023 року № 3). Окрім того, АТ "УКРБУДІНВЕСТБАНК" не забезпечило 01 вересня 2023 року доступ членам інспекційної групи впродовж робочого часу під час проведення перевірки до операційної каси та сховища Дирекції для перевірки відповідності фактичних залишків готівки національної та іноземної валют операційної каси Дирекції даним бухгалтерського обліку.

На запит Національного банку від 04 вересня 2023 року № 24-0006/64837 щодо надання пояснень стосовно невиконання вимоги про допуск АТ«УКРБУДІНВЕСТБАНК" у листі від 05 вересня 2023 року № 635/БТ зазначило, що невиконання вимоги обумовлене неможливістю забезпечення присутності матеріально відповідальних осіб 01 вересня 2023 року для проведення ревізії цінностей з поважних причин, а саме через хворобу однієї з матеріально відповідальних осіб.

На теперішній час існують обґрунтовані підстави вважати, що службовими особами Банку спільно із власниками Банку, у невстановлений час та спосіб здійснено навмисне привласнення грошових коштів із каси банку у сумі 10 млн доларів США по курсу еквівалент 368 730 900,00 грн., що становить більш 150 % від статутного капіталу банку.

Далі, службовими особами банку з метою приховування фінансової неспроможності банківської установи, не відображено грошову суму по касовим операціям та балансовим рахункам банку згідно регістрів бухгалтерського обліку, та не допущено членів інспекційної групи до операційної каси та сховища Дирекції для перевірки відповідності фактичних залишків готівки національної та іноземної валют операційної каси банку даним бухгалтерського обліку.

Крім того, до НБУ надавалася недостовірна статистична звітність про наявність вищезазначеної суми грошових коштів на обліку в касі Банку.

В ході вищезазначених дій Банку, встановлено порушення значення ліміту довгої відкритої валютної позиції (Л13-1), що вплинуло на порушення пруденційного нормативу Н2 (Норматив адекватності регулятивного капіталу(платоспроможності).

У зв`язку з невиконанням АТ «УКРБУДІНВЕСТБАНК» без обґрунтованих причин рішення Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності банків, оверсайту платіжної інфраструктури від 31 липня 2023 року № 24/1408-рк/БТ «Про обмеження здійснення окремих видів здійснюваних АТ «УКРБУДІНВЕСТБАНК» операцій (далі рішення № 24/1408-рк/БТ), Рішенням Національного банку України від 07.09.2023 року № № 310-рш/БТ, АТ «УКРБУДІНВЕСТБАНК» віднесено до категорії неплатоспроможних.

01.11.2023 слідчими Печерського УП ГУНП у м. Києві, на виконання ухвал слідчого судді Печерського районного суду, проведено 16 обшуків у дирекції та відділеннях Банку, а також за місцем проживання голови та членів правління Банку, та інших фігурантів кримінального провадження.

Так, 01.11.2023 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі 757/44598/23-к від 05.10.2023, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання першого заступника голови правління АТ «УКРБУДІНВЕСТБАНК» ОСОБА_5 , в ході якого виявлено і вилучено: мобільний телефон Apple Iphone XS, білого кольору, у зеленому силіконовому чохлі, номер моделі MOT9J2KH, серійний номер НОМЕР_1 , об`ємом пам`яті на 256 Gb, ІМЕІ НОМЕР_2 , з сім-картою НОМЕР_3 .

02.11.2023, слідчим Печерського УП ГУНП у м. Києві винесено постанову про визнання речових доказів та приєднання їх до кримінальному провадженні, в якій вищезазначені документи визнано речовими доказами.

Беручи до уваги те, що вищезазначені документи, є речовими доказами кримінального правопорушення, незастосування арешту на вказані документи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що воно може бути приховане, відчужене, пошкоджене або змінене.

Прокурор вказує, що з метою забезпечення повного, об`єктивного та всебічного розслідування даного кримінального провадження, проведення судової комплексної експертизи, попередження завдання збитків державі, а також зважаючи на те, що документи зберігають на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які самостійно та в сукупності з іншими зібраними по кримінальному провадженні доказами мають суттєве значення для з`ясування обставин вчинення злочину, встановлення осіб, причетних до його вчинення, виникла необхідність в арешті майна.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту.

За таких обставин приходжу до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання першого заступника голови правління АТ «УКРБУДІНВЕСТБАНК» ОСОБА_5 , а саме: мобільний телефон Apple Iphone XS, білого кольору, у зеленому силіконовому чохлі, номер моделі MOT9J2KH, серійний номер НОМЕР_1 , об`ємом пам`яті на 256 Gb, ІМЕІ НОМЕР_2 , з сім-картою НОМЕР_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1