У Х В А Л А

22.12.2023 м. Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , у відкритому судовому засіданні, за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

в с т а н о в и л а:

1.18.12.2023 ОСОБА_3 через «Електронний суд» звернувся до Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), передбачену п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, оскільки остання не внесла відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

2.У цей же день, згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді скарга передана на розгляд слідчій судді ОСОБА_1 .

3.Скаржник просив розглянути скаргу за його відсутності. З огляду на що, а також засаду диспозитивності, слідча суддя вважає за можливе здійснити такий розгляд у відсутність скаржника.

4.Представник НАБУ надіслав заперечення, в яких окрім іншого, просив розглядати справу без участі представника НАБУ. Оскільки, КПК України не встановлює перешкод для розгляду скарги у випадку не прибуття представника суб`єкта, дії або бездіяльність якого оскаржується, а також з огляду засаду диспозитивності, слідча суддя вважає за можливе розглянути таку скаргу.

5.Дослідивши скаргу, слідча суддя дійшла висновку про необхідність відмови у її задоволенні, з огляду на таке.

6.Скарга мотивована тим, що 25.09.2023 ОСОБА_3 звернувся до Бюро економічної безпеки України (далі - БЕБ) із заявою про те, що посадові особи ТОВ ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ» та АТ «ХК «Київміськбуд» незаконно заволоділи коштами, які спрямовувались інвесторами для будівництва Житлового комплексу (далі - ЖК) «ЧАРІВНЕ МІСТО», чим спричинили останнім значних збитки.

7.Так, за змістом скарги, у заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 зазначав про те, що починаючи з 2018 року між ТОВ ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ» та інвесторами - фізичними особами укладались договори про участь у фонді фінансування будівництва, за умовами яких інвестори передавали кошти в управління названому товариству з метою будівництва житла. Згідно отриманих свідоцтв про участь у фонді фінансування будівництва виду А ЖК «ЧАРІВНЕ МІСТО», за адресою: вул. Бориспільська, 18-26 у Дарницькому районі м. Києва, планово - орієнтовний термін здачі об`єкта будівництва під заселення - 31.03.2019.

8.Однак, скаржник зазначає, що у зазначений термін об`єкт будівництва не був зданий під заселення, а будівельні роботи припинені. Водночас, на початку грудня 2019 року про добудову ЖК «ЧАРІВНЕ МІСТО» повідомило АТ «ХК «Київміськбуд», на користь якого одразу відновились поточні платежі інвесторів і товариство, будучи правонаступником забудовника приступило до будівництва названого житлового комплексу, встановивши новий термін здачі об`єкта будівництва під заселення - 31.03.2022.

9.Натомість, на даний час об`єкт будівництва не зданий під заселення та припинені будівельні роботи, будь-яких звітів від управителя чи забудовника про використання коштів інвесторів не надано, водночас такі кошти на рахунку фонду фінансування будівництва відсутні.

10.Скаржник зазначає, що в порушення договору про участь у фонді фінансування будівництва, за умовами якого кошти передавались в управління ТОВ ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ» виключно на фінансування спорудження об`єкта будівництва ЖК «ЧАРІВНЕ МІСТО», службові особи ТОВ ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ» та АТ «ХК «Київміськбуд» спрямували залучені кошти не за призначенням.

11.Такі діяння, на переконання скаржника, містять ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Однак, 02.12.2023 на його адресу надійшла відповідь від НАБУ від 21.11.2023 вих № 112-188/35877, у якій повідомлялось про те, що не встановлено достатніх підстав для внесення відомостей до ЄРДР за його заявою.

12.На запит слідчої судді представник НАБУ у своїх запереченнях повідомив, що до НАБУ листом ТУ БЕБ у м. Києві від 26.10.2023 № Я-23.24/34/10/470-23 надійшла копія колективної заяви від 18.09.2023, зареєстрована 30.10.2023 за № Ко-14981, щодо можливих протиправних дій посадових осіб ТОВ ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ» та АТ «ХК «Київміськбуд» за обставин, викладених у зверненні. За результатами розгляду такої заяви не встановлено підстав для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки у ній не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, підслідних детективам НАБУ.

13.Отже, слідчою суддею встановлено, що за заявою ОСОБА_3 від 18.09.2023 відомості до ЄРДР внесені не були.

14.Водночас, задля забезпечення права на доступ до суду, слідча суддя вважає за необхідне поновити строк на звернення зі скаргою, про що просив скаржник.

15.Виходячи з наведеного, слідча суддя доходить висновку, що скарга подана особою, яка має право подавати таку скаргу у строк, визначений ч. 1 ст. 304 КПК України.

16.Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

17.Отже, бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: (1) прокурор, слідчий (детектив) наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; (2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; (3) відповідна процесуальна дія прокурором, слідчим (детективом) у встановлений строк не вчинена. Тобто, наведена норма дозволяє оскаржити слідчому судді не будь-яку бездіяльність, а лише ту, що стосується обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законом.

18.Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

19.Ознакам, зазначеним у п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК України.

20.Отже, оскаржена адвокатом ОСОБА_3 бездіяльність відповідає ч. 1 ст. 303 КПК України.

21.Згідно із ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

22.У силу ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

23.Остання встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

24.Так, пунктом 2 ч. 5 ст. 216 КПК України передбачено таку умову - якщо предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальному правопорушенні, серед інших, передбаченому статтею 191 КК України, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою, зокрема, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків.

25.За змістом заяви, розмір завданої кримінальним правопорушенням шкоди, з огляду на кількість інвесторів ЖК «ЧАРІВНЕ МІСТО» та розмір залучених від кожного інвестора коштів, про які зазначає скаржник, понад шістдесят мільйонів гривень, що більш ніж в дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Водночас, за покликанням скаржника, таке кримінальне правопорушення, ймовірно, вчинене посадовими особами АТ «ХК «Київміськбуд», частка комунальної власності у статутному капіталі якого, за даними відкритих джерел, складає 80 відсотків.

26.Отже, скарга, з огляду на повідомлення про вчинення посадовими особами АТ «ХК «Київміськбуд» кримінального правопорушення, передбаченого статтею 191 КК України, а також, враховуючи ймовірний розмір завданої таким кримінальним правопорушенням шкоди, підлягає розгляду в цьому суді.

27.Поряд з цим, слідча суддя бере до уваги, що у скарзі йде мова також про можливе вчинення кримінального правопорушення, у співучасті з іншими особами, то з урахуванням положень п. 20-2 розділу XІ «Перехідні положення» КПК України, слідча суддя вважає, що загалом по такій скарзі має здійснюватися судовий контроль Вищим антикорупційним судом.

28.На підставі викладеного, скарга відповідає вимогам ст. 303 та ч. 1 ст. 306 КПК України.

29.Поряд з цим, слідча суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

30.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

31.Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

32.Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

33.Слідча суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

34.Однак, на переконання слідчої судді, скарга ОСОБА_3 не містить обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

35.Як уже зазначала слідча суддя, ч. 1 ст. 214 КПК України не встановлює обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити відомості до ЄРДР за будь-якою заявою, а тільки тією, що містить відомості про вчинення кримінального правопорушення. Також, така позиція відповідає усталеній судовій практиці в Україні та позиції ВС, що викладалась вище.

36.На переконання слідчої судді, твердження скаржника про вчинення кримінального правопорушення має занадто узагальнений, абстрактний характер, а наведені відомості не дають змоги попередньо кваліфікувати такі діяння саме як кримінальне правопорушення.

37.Так, покликання скаржника на те, що посадові особи ТОВ ФК «ЖИТЛО-КАПІТАЛ» та АТ «ХК «Київміськбуд» заволоділи коштами інвесторів ЖК «ЧАРІВНЕ МІСТО» є лише його припущеннями, на підтвердження чого не наведено жодних обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення.

38.Таким ж припущеннями є покликання скаржника на те, що кошти інвесторів були використані не за призначенням, адже як стверджував сам скаржник, будівництво ЖК «ЧАРІВНЕ МІСТО» відбувалось, однак не було завершено у встановлені терміни, що фактично зводиться до невиконання однією зі сторін умов договору та взятих на себе зобов`язань.

39.Отже, доводи заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, на переконання слідчої судді, є необґрунтованими припущеннями не заснованими на фактичних даних.

40.Натомість, самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених у заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

41.З огляду на наведене, обставини, викладені в заяві, не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

42.Отже, оскільки викладене скаржником не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відсутня і бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР, початку досудового розслідування за такою заявою та надання відповідного витягу з ЄРДР.

43.На підставі наведеного, слідча суддя вважає, що наявні підстави, для відмови у задоволення скарги.

З огляду на викладене, керуючись статтями ст. 214, 303, 307, 371-372, КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідча суддя ОСОБА_1