Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.10.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника-адвоката ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді судове провадження 11-сс/4806/529/23 за апеляційною скаргою прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.09.2023.

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУ НП в Закарпатській області про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 366 КК України, відомості про які 26.09.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000285.

Клопотання слідчий обґрунтував тим, що відділом розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУ НП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000285 від 26.09.2023, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 у відповідності до Кваліфікаційного сертифікату відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури серії АТ № 007499 від 31.01.2019 Всеукраїнської громадської організації «Гільдія інженерів технічного нагляду за будівництвом об`єктів архітектури» Атестаційної архітектурно-будівельної комісії, має право на здійснення технічного нагляду за будівництвом будівель та споруд щодо об`єктів будівництва класу наслідків (відповідальності) СС1 (незначні наслідки) та СС2 (середні наслідки).

Відповідно до Розпорядження № 142 від 06.09.2021 Рахівського міського голови з метою забезпечення технічного нагляду за будівництвом на об`єкті «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру», інженера технічного нагляду ОСОБА_6 призначено відповідальною особою за здійснення технічного нагляду.

Між Рахівською міською радою та ОСОБА_6 07.09.2021 укладено договір про здійснення технічного нагляду за № 183 на зазначеному об`єкті. У відповідності до п. 2.1.3 виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за якістю матеріалів, виробів та

-2-

конструкцій, їх відповідність вимогам проектно-кошторисної документації, будівельним нормам і правилам та договірній ціні, у відповідності до п. 2.1.4 він зобов`язаний забезпечити контроль відповідності обсягів та якості виконаних підрядною організацією будівельно-монтажних робіт на об`єкті, затвердженій проектно-кошторисній документації.

Як визначено п. 2.1.15 інженер технічного нагляду у випадку грубого порушення умов договору підряду, відхилень від проектно-кошторисної документації, будівельних норм та правил, має вимагати від підрядної організації припинення ведення будівельних робіт, виправлення виявлених відхилень і негайно інформувати про це замовника.

Крім того, у відповідності до п. 2.4.1, 2.4.2 замовник має право контролювати хід виконання робіт виконавцем за цим договором та отримувати від виконавця інформацію про хід виконання робіт на об`єкті.

ОСОБА_6 достовірно знаючи вимоги нормативно-правових актів у сфері будівництва, будучи сертифікованим інженером технічного нагляду, діючи в інтересах директора ТОВ «Свалява-міськбуд» ОСОБА_9 та голови Рахівської міської ради ОСОБА_10 , шляхом підписання актів приймання виконаних робіт форми КБ-2в сприяв вчиненню ряду службових злочинів за наступних обставин.

В період з 26.07.2021 по 19.08.2021 тендерним комітетом Рахівської міської ради під головуванням ОСОБА_11 , проведено процедуру публічної закупівлі робіт «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Богдана Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області, ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером UA-2021-07-26- 007320-b)».

За результатами проведення публічної закупівлі у формі відкритих торгів 07.09.2021 Рахівською міською радою в особі голови ради ОСОБА_10 укладено договір № 182 (далі - Договір) з Товариством з обмеженою відповідальністю «Свалява-Міськбуд» (далі ТОВ «Свалява-Міськбуд», генеральний підрядник), предметом якого є «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області. ДСТУ Б Д.1.1-1:2013» на загальну суму 56527359 грн.

Згідно п. 1.1 Договору замовник доручає, а генеральний підрядник зобов`язується на свій ризик відповідно до проектно-кошторисної документації та умов Договору виконати та здати в експлуатацію в установлений Договором строк будівельні роботи по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру».

Як визначено у пп. 1.2 склад та обсяги робіт, що доручаються для виконання генеральному підряднику визначені проектно-кошторисною документацією, а також відповідною договірною ціною, яка є невід`ємною частиною договору.

Пунктом 1.5 Договору передбачено, що склад та обсяги робіт можуть бути переглянуті в процесі будівництва у разі внесення змін до проектно-кошторисної документації у порядку зазначеному у п. 53 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668.

Також пунктом 1.6 вказаного Договору передбачено, що замовник приймає від генерального підрядника закінчені роботи та оплачує їх у відповідності з умовами даного Договору.

Крім того, п. 2.6 зафіксовано, що роботи, передбачені цим договором, виконуються з матеріалів генерального підрядника, у відповідності до технічних вимог замовника, затвердженої проектно-кошторисної документації та своєї тендерної пропозиції. У відповідності до п. 2.20 замовник має право затримати оплату робіт, виконаних з недоліками і дефектами, до їх повного усунення.

Згідно п. 5.3.3 замовник зобов`язаний протягом 10 днів з дня підписання даного договору, призначити осіб відповідальних за узгодження об`єму виконаних робіт, видів будівельних матеріалів та цін на них та підписання актів приймання виконаних

-3-

підрядних робіт за формами КБ-2в та КБ-3в. У відповідності до п. 11.3 генеральний підрядний зобов`язується письмово повідомити замовника про проведення поточних перевірок та випробувань робіт, матеріалів та конструкцій, їх результати та вжиті заходи з усунення недоліків. Також п. 13.5 визначено, що у разі відхилення від проектно-кошторисної документації, генеральний підрядник сплачує замовнику штраф у розмірі 10% від вартості робіт за цим Договором.

ТОВ «Свалява-Міськбуд» засноване у 2004 році, директором Товариства з того часу є ОСОБА_9 , який має 70 відсотків голосів Товариства, а відповідно приймає рішення та підписує документи тендерної пропозиції та договори, укладені за результатами закупівель самостійно. У відповідності до ліцензії АЕ № 639935 виданої наказом Держархбудінспекції України № 13-Л від 14.04.2015 ТОВ «Свалява-міськбуд» має право на здійснення господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів архітектури.

У відповідності до розпорядження № 142 від 06.09.2021 Рахівського міського голови та договору про здійснення технічного нагляду від 07.09.2023 № 183, на зазначеному об`єкті з метою забезпечення технічного нагляду за будівництвом на об`єкті «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру», призначено відповідальною особою за здійснення технічного нагляду інженера технічного нагляду ОСОБА_6 , сертифікат серії АТ № 007499 від 31.01.2019.

Відповідно до п. 2.1.3 виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за якістю матеріалів, виробів та конструкцій, їх відповідність вимогам проектно-кошторисної документації, будівельним нормам і правилам та договірній ціні, п. 2.1.4 забезпечити контроль відповідності обсягів та якості виконаних підрядною організацією будівельно-монтажних робіт на об`єкті, затвердженій проектно-кошторисній документації.

Як визначено п. 2.1.15 інженер технічного нагляду у випадку грубого порушення умов договору підряду, відхилень від проектно-кошторисної документації, будівельних норм та правил, вимагати від підрядної організації припинення ведення будівельних робіт, виправлення виявлених відхилень і негайно інформувати про це замовника.

Крім того, у відповідності до п. 2.4.1, 2.4.2 замовник має право контролювати хід виконання робіт виконавцем за цим договором та отримувати від виконавця інформацію про хід виконання робіт на об`єкті.

Однак, не зважаючи на вимоги п. 1.1, 1.2, 1.5, 1.6 Договору про закупівлю робіт по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області. ДСТУ Б Д.1.1-1:2013», інженер технічного нагляду ОСОБА_6 , діючи умисно з корисливих мотивів в інтересах та за попередньою змовою з Рахівським міським головою ОСОБА_10 та директором ТОВ «Свалява-Міськбуд» ОСОБА_9 , з метою досягнення спільного злочинного умислу, спрямованого на розтрату та привласнення грошових коштів громади на свою користь та користь третіх осіб, шляхом зловживання своїм службовим становищем, достовірно знаючи, що роботи по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру» виконані, з порушеннями та відхиленнями від проектно-кошторисної документації, та достовірно знаючи, що відомості внесені до акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2021 року форми КБ-2в, які йому були передані для підписання є неправдивими, оскільки такі роботи виконані з відхиленням від проектно-кошторисної документації, скріпив 05.11.2021 власним підписом та відтиском печатки «Інженер технічного нагляду, реєстраційний № 6324 ОСОБА_6 » акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2021 року форми КБ-2в, засвідчуючи таким чином достовірність вказаних у них відомостей.

Висновком судового експерта встановлено різницю у вартості між фактичним обсягом та вартістю виконаних робіт та об`ємами і вартістю робіт зазначених у відповідності до акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2021

-4-

форми КБ-2в по договору № 182 від 07.09.2021, про закупівлю робіт по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Богдана Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області» між Рахівською міською радою Закарпатської області та ТОВ «Свалява-Міськбуд», а саме: по акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2021 року форми КБ-2в, вартість виконаних робіт становить 708390 грн, фактично виконано робіт на суму 328915 грн, різниця становить 379475 грн.

Як наслідок бухгалтерією Рахівської міської ради проведено оплату виконаних робіт по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по АДРЕСА_2 » за рахунок коштів, отриманих за іншими джерелами власних надходжень, зокрема виділених грантів в ході реалізації проекту «Розвиток послуг медичної та соціальної реабілітації населення в рамках румунсько-української прикордонної території-МеdSосіоRеhаb», затвердженого рішенням № 39/31.08.2020 Спільного моніторингового комітету Спільної операційної програми Румунія-Україна 2014-2020 в загальній сумі 708390 грн, з яких 372686 грн в якості авансового платежу відповідно до платіжного доручення № 591 від 23.09.2021 та платежу у відповідності до платіжного доручення № 871 від 17.11.2021 в сумі 335704 грн.

Таким чином ОСОБА_6 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , в порушення вимог Договору від 07.09.2021 № 182, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, маючи реальну можливість перевірити зазначені в акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2021 року форми КБ-2в роботи на відповідність їх проектно-кошторисній документації, розтратив грошові кошти Рахівської міської ради на суму 379475 грн, унаслідок чого територіальній громаді в особі Рахівської міської ради Закарпатської області спричинено матеріальні збитки у великих розмірах на вказану суму.

25.09.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 366 КК України.

Клопотання обґрунтоване необхідністю застосування щодо ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу, зважаючи на обґрунтованість підозри, тяжкістю покарання, яке загрожує йому в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а також ризиків, пов`язаних з тим, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вказав на те, що одна лише обґрунтована підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, їх тяжкість, за відсутності доведеності ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не дає підстави для застосування запобіжного заходу. При цьому, проаналізувавши дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, має міцні соціальні зв`язки, характеризується позитивно, раніше не судимий, слідчий суддя не знайшов підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді від 28.09.2023 скасувати, постановити нову та обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Вважає ухвалу незаконною та необґрунтованою і такою, що не відповідає об`єктивно з`ясованим фактичним

-5-

обставинам, є невмотивованою, оскільки слідчим суддею не наведено належних і достатніх підстав для ухвалення вказаного рішення. Згідно п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, прокурор вважає, що ОСОБА_6 з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити новий злочин чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Крім того зазначає, що підозрюваний ОСОБА_6 з метою уникнення від кримінальної відповідальності не виключає можливості вчинення ним безпосередньо чи за посередництва інших осіб спроб незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, та інших учасників кримінального провадження, а також спроб знищення, спотворення чи підроблення документів, що можуть мати доказове значення. Також, не виключена можливість, що ОСОБА_6 може і в подальшому вчиняти кримінальні правопорушення. З метою запобігання вчинити підозрюваним ОСОБА_6 будь-якої з вищеописаних дій, виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а саме обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного. Крім того, за допомогою застосування до ОСОБА_6 заходу забезпечення кримінального провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчинених ним кримінальних правопорушень. Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що є обґрунтовані підстави для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 найсуворішого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки із вищеперерахованих обставин інший більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігти вищеописаним ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваного.

Заслухавши доповідь судді, промову прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, пояснення підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника-адвоката ОСОБА_7 на заперечення апеляційної скарги сторони обвинувачення, перевіривши та обговоривши доводи апеляційних скарг, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді,

-6-

суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) констатував, що Конвенція, по суті, відсилає до національного законодавства і встановлює обов`язок забезпечувати дотримання матеріально-правових та процесуальних норм такого законодавства, водночас вимагаючи також, щоб будь-яке позбавлення свободи відповідало меті статті 5, яка полягає в захисті людини від свавілля.

Таким чином, підставами для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення; наявність конкретних фактичних та правових підстав.

Розумність підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту й затримання, закріпленої в статті 5 Конвенції.

Відповідно практики ЄСПЛ «розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться в статті 5 пар. 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин».

Вимога розумної підозри містить у собі два питання. Перше з них становить питання права: розумна підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом; друге питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного злочину.

Колегія суддів враховує, що стандарт переконання «розумна підозра» достатньо вимогливий, хоча значно слабкіший за стандарт «поза розумним сумнівом», який вимагається для кримінального засудження.

Апеляційний суд звертає увагу учасників провадження на те, що ця вимога не означає, що сторона обвинувачення навіть на ранніх стадіях розслідування, зобов`язана довести всі елементи правопорушення, оскільки цей стандарт не вимагає, щоб сторона обвинувачення мала докази, достатні для остаточного вирішення питання про винуватість особи, а тому правильність кваліфікації діяння, встановлення наявності чи відсутності в діях особи складу кримінального правопорушення на даній стадії слідчим суддею та судом не перевіряється, оскільки відносить до повноважень суду при судовому розгляді справи.

Колегія суддів враховує те, що підозра, яка повідомлена ОСОБА_6 на цій стадії досудового розслідування є обґрунтованою, а долучені до клопотання докази є такими, що переконують неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо вчинила даний злочин.

Всупереч доводів захисника-адвоката ОСОБА_7 , наявні докази, які містяться в матеріалах судового провадження дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 366 КК України, на цій стадії досудового розслідування є підтвердженою. В ході кримінального провадження обставини, які мають бути достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_6 у вчиненні даного кримінального правопорушення на момент вручення були наявними і підтверджуються доказами, зібраними у ході досудового розслідування, зокрема: висновками судових будівельних експертиз, судових почеркознавчих експертиз, протоколами допиту свідків та іншими матеріалами кримінального провадження.

Разом з тим, перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів виходить з того, що сукупність матеріалів кримінального провадження на даній стадії досудового розслідування, є достатньою для застосування щодо підозрюваного

-7-

запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Така позиція суду випливає й із практики Європейського Суду з прав людини про те, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Слідчим у кримінальному провадженні надано докази, які на даній стадії досудового розслідування є достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, у яких підозрюється ОСОБА_6 . Однак, дослідження доказів з метою визнання їх такими, що можуть бути покладені в основу винуватості особи у вчиненні того чи іншого злочину відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

Таким чином, розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя дослідив відомості, на яких ґрунтується вручена та оголошена підозра та перевірив достатність та належність цих відомостей для формулювання розумної підозри.

З ухвали слідчого судді та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою ретельно перевірялись при розгляді клопотання.

Частиною 3 статті 176 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є недостатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першої цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя, всупереч доводів захисника, з`ясував питання про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри, яка підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, які на даній стадії є достатніми для висновку про обгрунтованість підозри.

При прийнятті рішення слідчим суддею враховано практику Європейського суду з прав людини та п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з тим, приймаючи рішення про відмову в задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя в ухвалі не врахував всі обставини з якими закон пов`язує можливість застосування того чи іншого запобіжного заходу.

Так, слідчий суддя прийшов до висновку про недоведеність ризиків передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, заявлених у клопотанні та вказав про відсутність мети застосування запобіжного заходу як у вигляді тримання під вартою, так і іншого, більш м`якого.

Колегія суддів не погоджується з висновком слідчого судді про недоведеність існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

-8-

Ризик переховування від правосуддя апеляційний оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та даних про особу підозрюваного. В той же час, ризик переховування обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не може сама по собі служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення особи (рішення у справах «Ідалов проти Росії»; «Гарицький проти Польщі»; «Храїді проти Німеччини»). В той же час сама вірогідність бути засудженим у майбутньому може бути тим фактором, який спонукатиме підозрюваного до втечі з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та/або суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином зумовлений тим, що ОСОБА_6 може підшуковувати осіб, що можуть надати вигідні для нього показання.

При цьому, апеляційний суд зауважує, що ризик не є визначеною подією, а по суті представляє ймовірність отримання несприятливих для досудового розслідування подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

З наведених вище мотивів колегія суддів вважає обґрунтованими доводи прокурора про наявність на даний час зазначених вище ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, що безпідставно не враховано слідчим суддею.

При цьому оцінка наявності існування ризиків проводиться у контексті чинників, перелічених у ч. 1 ст. 178 КПК України. Така позиція суду базується на основі практики ЄСПЛ. Зокрема, у п. 58 рішення ЄСПЛ у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява № 9190/03 від 04.10.2005, зазначено: «Ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню».

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього

-9-

родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування щодо наявності ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

Оцінюючи доводи сторони обвинувачення про необхідність застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, колегія суддів констатує, що стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених п. 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Виходячи з встановлених обставин, з урахуванням даних про особу підозрюваного, колегія суддів вважає, що в силу характеру конкретного діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 та потреби у встановлені істини у кримінальному провадженні, прокурором доведено обставини, передбачені п. 1, 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, зокрема, обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування та необхідність запобігання ризикам, передбаченим п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, але не доведено обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, а тому клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під варту слід задовольнити частково.

В ході розгляду апеляційної скарги прокурора встановлено, що в цьому провадженні існують підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу, враховуючи конкретні обставини інкримінованих йому кримінальних правопорушень, в тому числі завдання великої матеріальної шкоди (379475 грн).

Зазначене вище слід враховувати при визначені пропорційності втручання в права людини шляхом застосування запобіжних заходів у кримінальних провадженнях, враховуючи при цьому також особливості таких проваджень.

За версією обвинувачення внаслідок вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення Рахівській міській раді заподіяно матеріальні збитки у великих розмірах. Враховуючи наведене, а також, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191 та ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 366 КК України, колегія суддів вважає за

-10-

можливе застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час, заборонивши йому залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 20 по 07 год наступної доби.

Для досягнення мети запобіжного заходу колегія суддів вважає за необхідне покласти на підозрюваного процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Колегія суддів вважає, що такий запобіжний захід буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості інкримінованих йому кримінальних правопорушень і зможе забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням апеляційним судом нової ухвали, а апеляційна скарга прокурора частковому задоволенню.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 412, 418, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційнускаргу прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.09.2023 щодо ОСОБА_8 скасувати.

Клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити частково.

Обрати відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 366 КК України, запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 20 по 07 год наступної доби, строком до 23.11.2023 включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожного вимогою та визначеною ними періодичністю; не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 20 по 07 год наступної доби без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні щодо обставин вказаного кримінального провадження; здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Організацію виконання ухвали доручити прокурору відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 .

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді