Справа № 308/9677/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі особи, в інтересах якої подано скаргу - ОСОБА_3 , особи, яка подала скаргу - ОСОБА_4 , особи щодо якої подано скаргу - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді скаргу ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000255, що полягає у відмові в задоволенні клопотання та зобовязання до вчинення дій,-

ВСТАНОВИВ:

04.09.2023 року адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 у межах кримінального провадження №0000255 від 07.11.2022 року, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із скаргою на постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 23.08.2023 року у кримінальному провадженні № 0000255, що полягає у відмові в задоволенні клопотання. Відповідно до вимог скарги просив: постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 23 серпня 2023 року скасувати; клопотання підозрюваного та захисника від 21.08.2023 року про залучення експерта для проведення почеркознавчої експертизи задовольнити, зобов`язати старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 - залучити експерта для проведення почеркознавчої експертизи всіх документів які знаходяться у матеріалах кримінального провадження № 0000255 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022 року, які власноручно підписував (були підписані) ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання (реєстрації) АДРЕСА_1 . Проведення експертизи доручити - Національний науковий центр «Інститут судових експертиз імені Заслуженого професора М.С. Бокаріуса» - (Лабораторія криміналістичних досліджень), що знаходиться за адресою: Харківська область, м. Харків, вул. Залютинська, будинок 8. Поштовий індекс:61177.

В обґрунтування доводів та вимог скарги посилається на те, що 23.08.2023 року, старший слідчий СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 виніс постанову, якою відмовив у задоволенні клопотання від 21.08.2023 року про залучення експерта для проведення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000255 від 07.11.2022 року. Копію постанови було отримано 24.08.2023 року, у електронному варіанті через мобільний додаток ВАЦАП. Свою відмову старший слідчий ОСОБА_7 мотивував тим, що відносно свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця: АДРЕСА_1 , у порядку визначеному ст. ст.1,2,3 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» застосовано заходи безпеки.

З постановою від 23 серпня 2023 року скаржник не погоджується, вважає її безпідставною, необґрунтованою та просить її скасувати та зобов`язати старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 - залучити експерта для проведення почеркознавчої експертизи всіх документів які знаходяться у матеріалах кримінального провадження № 0000255 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022 року, які власноручно підписував (були підписані) ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання (реєстрації) АДРЕСА_1 . Проведення експертизи доручити - Національний науковий центр «Інститут судових експертиз імені Заслуженого професора М.С. Бокаріуса» - (Лабораторія криміналістичних досліджень), що знаходиться за адресою: Харківська область, м. Харків, вул. Залютинська, будинок 8. Поштовий індекс:61177.

Сторона захисту зазначає, що при вивчені матеріалів кримінального провадження ним виявлено, що підписи на всіх процесуальних документах, які підписував ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання (реєстрації) АДРЕСА_1 , який проходить по даній справі як свідок і бере участь у всіх негласних (слідчих) розшукових діях, аудіо-відео контроль, закупка зброї, передача грошей, відносно громадянина ОСОБА_3 , які використані, як джерело доказів у даному кримінальному провадженні різняться, та на його думку є підроблені (всі документи підписані не ОСОБА_6 ).

На думку сторони захисту , проведення почеркознавчої експертизи є важливим та необхідним для з`ясування та встановлення особи, хто саме підписував всі процесуальні документи під ініціалами ОСОБА_6 , та законності обставин проведення слідчих дій, матеріали яких є єдиними доказами у провадженні.

Враховуючи все вищенаведене, захисник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 просив суд: постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 23 серпня 2023 року скасувати; клопотання підозрюваного та захисника від 21.08.2023 року про залучення експерта для проведення почеркознавчої експертизи задовольнити, зобов`язати старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 - залучити експерта для проведення почеркознавчої експертизи всіх документів які знаходяться у матеріалах кримінального провадження № 0000255 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.11.2022 року, які власноручно підписував (були підписані) ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання (реєстрації) АДРЕСА_1 . Проведення експертизи доручити - Національний науковий центр «Інститут судових експертиз імені Заслуженого професора М.С. Бокаріуса» - (Лабораторія криміналістичних досліджень), що знаходиться за адресою: Харківська область, м. Харків, вул. Залютинська, будинок 8. Поштовий індекс:61177.

Особа, яка подала скаргу, адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні вимоги скарги підтримав, просив слідчого суддю її задовольнити з підстав викладених у скарзі.

ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги скарги підтримав.

Суб`єкт оскарження, слідчий ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги. Вказав, що доцільності у проведенні почеркознавчої експертизи не вбачає, постанова слідчого від 23.08.2023 року є обгрунтованою. Гр. ОСОБА_6 є легендованою особою із зміненими анкетними даними, а відтак така особа створює для себе новий підпис, адже вона не може підписуватись своїм справжнім підписом. Відносно свідка ОСОБА_6 у порядку визначеному ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» застосовано заходи безпеки. Слідчим винесена постанова про зміну анкетних даних.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заслухавши доводи учасників судового процесу, приходить до наступного висновку.

Право на захист належить до загальновизнаних принципів міжнародного права й розглядається як необхідна умова забезпечення права на справедливий судовий розгляд. Воно знайшло своє закріплення у Конституції України, Кримінальному процесуальному кодексі, міжнародних та підзаконних актах є однією з найважливіших державних гарантій забезпечення реалізації прав і свобод людини та громадянина.

Так, у ст. 63 Основного Закону зазначено, що підозрюваний, обвинувачений чи підсудний має право на захист, а у ст. 129 Конституції йдеться, що забезпечення обвинуваченому цього права є однією з основних засад судочинства поряд зі змагальністю сторін кримінального провадження та свободою в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. А ще гарантується рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Конституційний принцип забезпечення підозрюваному, обвинуваченому підсудному права на захист є важливою гарантією об`єктивного розслідування і справедливості судового розгляду справи та запобігання притягнення до кримінальної відповідальності невинуватих осіб.

Забезпечення обвинуваченому права на захист є самостійним принципом кримінального судочинства, який охоплює:

- права, які підозрюваний (обвинувачений) може реалізувати власними діями шляхом надання усних або письмових пояснень із приводу підозри або обвинувачення, збирання і надання доказів, особистої участі у кримінальному провадженні, в тому числі участі в допитах інших підозрюваних (обвинувачених), потерпілих, свідків та експертів у суді, подачі скарг на дії і рішення слідчого, прокурора, слідчого судді й суду;

- права, які можуть здійснюватися підозрюваним (обвинуваченим) за допомогою захисника й законного представника шляхом реалізації прав та обов`язків цих осіб;

- наявність у слідчого, прокурора, слідчого судді й суду обов`язків сприяти підозрюваному (обвинуваченому) в реалізації його права на захист, роз`яснювати йому права й обов`язки (зокрема, забезпечити участь захисника, надати у встановлених законом випадках для ознайомлення необхідні документи й матеріали кримінального провадження, надати можливість зняття з них копій, розглянути клопотання і скарги, заслухати показання шляхом проведення допиту, та інше.

Основним змістом, кримінально-процесуальної діяльності є доказування, яке здійснюється уповноваженими суб`єктами відповідно до встановленої законом процесуальної форми, що полягає в отриманні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, з боку сторони обвинувачення згідно з ст. 91 КПК України, це значить збирання (отримання) доказів винуватості обвинуваченого (підзахисного).

А відтак, основним змістом роботи захисника є з`ясування обставин (фактичних даних), які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого. У свою чергу, наявність таких обставин має бути підтверджена адвокатом певними доказами, отриманими у встановлений КПК спосіб, на які також розповсюджуються загальні критерії оцінки доказів достовірності, належності, допустимості, а у їх сукупності достатності та взаємозв`язку.

На реалізацію одного із загальних принципів нового кримінального процесу - змагальності сторін, що гарантує рівні права сторонам кримінального провадження у наданні такого доказу як висновок експерта, згідно із КПК України, експерта може залучати як сторона обвинувачення, так і сторона захисту.

Так, статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Крім того, частиною другою цієї статті встановлено, що сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Поряд з тим, експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та в порядку, передбачених статтею 244 цього кодексу.

Перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною першою статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, і даний перелік є вичерпним.

У відповідності до пункту 7 частини першої статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

У п. 6 Узагальнень про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, які містяться у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 зазначено, що правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення " експертизи". Таким чином, предметом судового контролю під час розгляду аналізованої категорії скарг є не лише прийняте слідчим, прокурором рішення стосовно задоволеного клопотання, а й дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення відповідних слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органами досудового розслідування у кримінальному провадженні. Також слідча суддя враховує норми ст. 22 КПК України, відповідно до яких кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

ГУНП в Закарпатській області , проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000255 від 07.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 та ч. 2 ст. 28 - ч.1 ст. 263 КК України, у якому ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28 - ч.1 ст. 263 КК України.

Частинами 1,2 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

21 серпня 2023 року підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник звернулися до СУ ГУНП в Закарпатській області з клопотанням про призначення у кримінальному провадженні №0000255 від 07.11.2022 року експертизи всіх документів підписаних ОСОБА_6 , які знаходяться в матеріалах кримінального провадження №0000255 від 07.11.2022 року, проведення якої доручити Національному науковому центру «Інститут судових експертиз імені Заслуженого професора М.С. Бокаріуса» - (Лабораторія криміналістичних досліджень), що знаходиться за адресою: Харківська область, м. Харків, вул. Залютинська, будинок 8. Поштовий індекс:61177.

23 серпня 2023 року старшим слідчим СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту про призначення у кримінальному провадженні №0000255 експертизи всіх документів підписаних ОСОБА_6 , які знаходяться у кримінальному провадженні №0000255.

Частина друга статті 22 Кримінального процесуального кодексу України передбачає, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно частини першої статті 26 Кримінального процесуального кодексу України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.93 КПК України).

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів (ч.3 ст.93 КПК України).

Слід також звернути увагу, що кримінальне процесуальне законодавство не покладає на сторону обвинувачення обов`язку проводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона захисту, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. Кримінальний процесуальний кодекс України пов`язує проведення певної слідчої дії із тим, що наявні такі відомості, які вказують на можливість досягнення її мети, а не із самим фактом звернення сторони захисту із клопотанням щодо такої слідчої дії.

Частиною 1 ст. 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 244 КПК України передбачено, що сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Тобто, якщо підозрюваний вважає за необхідне провести експертизу з питань, зазначених у клопотанні, останній не позбавлений права самостійно звернутись до експертів відповідної експертної установи на договірних умовах для проведення експертизи. У разі не можливості залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, він має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи.

Таким чином, процесуальний порядок призначення експертизи передбачає можливість залучення експерта стороною обвинувачення, самостійно стороною захисту, або слідчим суддею за клопотанням сторони захисту, за наявності підстав, визначених ч. 1 ст. 244 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Частина 2 статті 307 КПК визначає різні повноваження слідчого судді у випадку оскарження «рішень» і «дій». При оскарженні дії або не здійснення дії слідчий суддя має повноваження зобов`язати припинити дію або здійснити дію, однак не має повноважень скасувати дію, що вже відбулася. У той же час по відношенню до оскаржених рішень слідчий суддя має повноваження лише скасувати таке рішення, але не має повноважень зобов`язати прийняти рішення. Тим більше слідчий суддя не має повноважень визначати, яке саме рішення має прийняти слідчий або прокурор у конкретному випадку, оскільки таким чином втрутиться в сферу повноважень цих осіб і фактично прийме участь у діяльності сторони обвинувачення всупереч своїй ролі в провадженні (частина 3 статті 22 КПК).

Вимоги до форми та змісту постанови слідчого наведені у ч. 5 ст. 110 КПК України. Так, постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Разом з тим, на переконання слідчої судді, слідчий, належним чином мотивував підстави відмови у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїйпроцесуальній діяльності, втручання в яку забороняється.

За результатами розгляду скарги на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання про призначення експертизи у кримінальному провадженні слідчий суддя, керуючись ч. 2 ст. 307 КПК, має право скасувати рішення слідчого та зобов`язати слідчого вчинити певну дію відповідно до вимог кримінального процесуального закону, не втручаючись при цьому у межі його повноважень щодо прийняття рішень у кримінальному провадженні.

Стаття 307 КПК України не надає слідчому судді повноваження своєю ухвалою зобов`язувати слідчого, дізнавача чи прокурора прийняти певне рішення під час досудового розслідування, в даному випадку постанову про призначення експертизи.

Слідчий суддя з повагою відноситься до прагнення заявника відстоювати свої права і законні інтереси в суді. Разом з тим, реалізація такого права відповідно до ст.21 КПК України здійснюється тільки у порядку, передбаченому цим Кодексом.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що слід відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на постанову слідчого про відмову в задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 303, 306-307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на постанову старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 23.08.2023 року у кримінальному провадженні № 0000255, що полягає у відмові в задоволенні клопотання та зобовязання до вчинення дій - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1