Провадження № 1-кс/686/9647/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС СВ СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Підцаревичі Маневицького району Волинської області, українець, громадянин України, проживаючий: АДРЕСА_1 , працюючий: лікарем дерматовенерологом КНП «Дунаєвецька багатопрофільна лікарня», раніше не судимий,

у кримінальному провадженні №0000550,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області 11.11.2023 звернувся старший слідчий в ОВС СВ СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 з клопотанням, яке погоджене з процесуальним прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий і прокурор у судовому засіданні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали та просили його задовольнити в повному обсязі.

Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Слідчий суддя установив, що вимогами п. 1.1 глави 1 розділу I Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України (далі - Положення про ВЛЕ), затвердженого наказом МО України №402 від 14.08.2008, визначено, що військово-лікарська експертиза визначає придатність за станом здоров`я до військової служби призовників, військовослужбовців та військовозобов`язаних, установлює причинний зв`язок захворювань, травм (поранень, контузій, каліцтв) та визначає необхідність і умови застосування медико-соціальної реабілітації та допомоги військовослужбовцям.

Відповідно до п. 2.1 глави 2 розділу I Положення про ВЛЕ, для проведення військово-лікарської експертизи створюються військово-лікарські комісії (далі-ВЛК) штатні та позаштатні (постійно і тимчасово діючі), а згідно п. 2.5.1 до позаштатних постійно діючих ВЛК (ЛЛК) належать, у тому числі ВЛК ТЦК та СП.

Пунктом 2.5.3 глави 2 розділу I Положення про ВЛЕ визначено, що до складу ВЛК (ЛЛК) ТЦК та СП входять медичні працівники закладу охорони здоров`я комунальної або державної форми власності, визначеного рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (голови обласної, Київської міської військових адміністрацій, а також районних військових адміністрацій та військових адміністрацій населених пунктів), за погодженням з головою відповідної штатної ВЛК регіону.

Згідно п. п. 3.1, 3.8, глави 3 розділу IІ Положення про ВЛЕ, медичний огляд військовозобов`язаних проводиться за рішенням керівників ТЦК та СП ВЛК ТЦК та СП на збірних пунктах районних (міських) ТЦК та СП або за місцем провадження медичної практики у закладах охорони здоров`я комунальної або державної форми власності лікарями, які включаються до складу ВЛК ТЦК та СП.

Після закінчення медичного обстеження під час мобілізації ВЛК виносить щодо військовозобов`язаного одну із таких постанов, зокрема «Обмежено придатний до військової служби».

Постанова ВЛК районних, міських ТЦК та СП про ступінь придатності військовозобов`язаного до військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період оформлюється довідкою ВЛК у двох примірниках, яка дійсна протягом одного року з дня медичного огляду.

Відповідно до п. 20.1 глави 20 розділу II Положення про ВЛЕ, постанови ВЛК приймаються колегіально, більшістю голосів. У прийнятті постанови голова та члени ВЛК не залежні і у своїй роботі керуються цим Положенням.

Наказом директора КНП «Дунаєвецька багатопрофільна лікарня» №107 від 01.05.2023 лікар - дерматовенеролог ОСОБА_8 затверджений на посаду члена мультидисциплінарної команди лікарів спеціалістів військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 на 2023 рік.

Разом з тим, ОСОБА_8 , будучи членом ВЛК ТЦК та СП, вирішив незаконно збагатитися шляхом вимагання та отримання неправомірної вигоди від військовозобов?язаних осіб за здійснення ним впливу на інших членів ВЛК з метою оформлення довідки ВЛК про обмежену придатність особи до військової служби.

З метою реалізації задуманого, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинив кримінальне правопорушення за таких обставин.

Так, 25.10.2023, ОСОБА_8 діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого незаконного збагачення, вирішив висунути незаконну вимогу ОСОБА_9 у передачі йому неправомірної вимоги задля позитивного вирішення питання про визнання його обмежено придатним.

З метою реалізації свого злочинного наміру, цього ж дня, в ранковий час, ОСОБА_8 , перебуваючи в своєму службовому кабінеті №27, що знаходиться на другому поверсі адміністративної будівлі КНП «Ярмолинецька багатопрофільна лікарня», що по вул. Шевченка, 41 в смт. Ярмолинці, Хмельницького району Хмельницької області, під час огляду військовозобов?язаного ОСОБА_9 , достовірно знаючи про наявність в останнього медичного захворювання, яке є підставою для визнання обмежено придатним до військової служби, висунув останньому вимогу, у передачі йому неправомірної вигоди в розмірі 1500 доларів США для здійснення ним відповідного запису про наявність медичного захворювання та за здійснення ним впливу на членів ВЛК з метою оформлення довідки ВЛК про його обмежену придатність до військової служби терміном на 6 місяців.

При цьому, у ході розмови з ОСОБА_9 повідомив останньому, що у разі ненадання вказаної неправомірної вигоди він не зробить відповідного запису в картці обстеження та медичного огляду та в подальшому не здійснить вплив на членів ВЛК з метою видачі ними довідки ВЛК про обмежену придатність до військової служби.

Усвідомлюючи, що у разі не надання неправомірної вигоди, ОСОБА_9 не зможе отримати довідку ВЛК про обмежену придатність до військової служби, вимушено погодився на його протиправні вимоги. Після цього, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_9 про необхідність наступної зустрічі.

Надалі, 31.10.2023 близько 09 год. 00 хв. ОСОБА_9 прийшов до робочого кабінету ОСОБА_8 , що знаходиться на другому поверсі адміністративної будівлі КНП «Ярмолинецька багатопрофільна лікарня», що по вул. Шевченка, 41 в смт. Ярмолинці Хмельницького району Хмельницької області де зустрівся з останнім та у ході розпочатої розмови, ОСОБА_8 повідомив, що в картці обстеження та медичного огляду ОСОБА_9 він зробить відповідний запис про обмежену придатність у зв?язку із наявністю медичного захворювання та в подальшому здійснить вплив на інших членів комісії з метою затвердження ними постанови (довідки ВЛК) про обмежену придатність до військової служби, за що має отримати від ОСОБА_9 неправомірну вигоду в розмірі 1500 доларів США.

Після цього, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_9 , щоб останній залишив йому свою картку обстеження та медичного огляду та чекав від нього дзвінка, а коли буде потрібно буде з?явитися та отримати довідку ВЛК про обмежену придатність та передати йому обумовлену суму неправомірної вигоди він йому зателефонує.

08.11.2023, близько 13 год. 30 хв., ОСОБА_8 зателефонував до ОСОБА_9 та повідомив, що його документи готові та необхідно зустрітися, призначивши при цьому йому зустріч на ранок 09.11.2023.

09.11.2023 близько 10 год. 30 хв. ОСОБА_9 , перебуваючи біля робочого кабінету №27 на другому поверсі адміністративної будівлі КНП «Ярмолинецька багатопрофільна лікарня», що по вул. Шевченка, 41 в смт. Ярмолинці, Хмельницького району Хмельницької області передав ОСОБА_8 неправомірну вигоду в розмірі 1200 доларів США, за здійснення ним відповідного запису про обмежену придатність у зв?язку із наявністю медичного захворювання та здійснення ним впливу на інших членів комісії з метою затвердження ними постанови (довідки ВЛК) про обмежену придатність до військової служби. Після отримання неправомірної вигоди, ОСОБА_8 передав ОСОБА_9 його картку обстеження та медичного огляду із записом про наявність медичного захворювання та довідку ВЛК про його обмежену придатність до військової служби.

Після чого, злочинні дії ОСОБА_8 викрито працівниками правоохоронних органів на місці події.

09.11.2023, ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ст. 369-2 ч. 3 КК України.

Повідомлення про підозру про вчинення ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України складено та вручено останньому 10.11.2023.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- заявою про злочин, прийнятою від ОСОБА_9 з приводу вимагання у неї неправомірної вигоди;

-показаннями свідка ОСОБА_9 щодо обставин надання неправомірної вигоди ОСОБА_8 ;

- протоколом особистого обшуку ОСОБА_8 за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, смт. Ярмолинці, вул. Шевченка, 41 , поблизу кабінету №27 КНП «Ярмолинецька багатопрофільна лікарня», в ході проведення якого, в останнього вилучено грошові кошти в сумі 1200 доларів США, купюрами номіналом 100 доларів США в кількості 12 шт.;

- протоколом огляду грошових коштів;

- матеріалами НСРД та іншими зібраними доказами в сукупності.

Таким чином, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років з конфіскацією майна.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчим зазначено, що ОСОБА_8 , має міцні соціальні зв`язки, а тому перебуваючи не під вартою, буде мати можливість особисто чи/або при спілкуванні з іншими працівниками впливати на свідків. Також, на даний час не вилучено документи, які мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, та є достатні підстави вважати, що ОСОБА_8 може знищити документи, чи якимось чином спотворити їх зміст чи приховати такі документи, як особисто так і через інших працівників. Окрім того, враховуючи тяжкість інкримінованого їй кримінального правопорушення, реальну міру покарання, в разі ухвалення обвинувального вироку, у виді позбавлення волі щонайменше на 3 роки, може ухилятись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу, не забезпечить можливості уникнення в подальшому зазначених ризиків.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, з конфіскацією майна, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.

Перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_8 може уникнути кримінальної відповідальності покинувши територію України.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1)особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт;

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_8 його вік, стан здоров`я, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, наявність у нього постійного місця проживання, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На думку слідчого судді запобігти існуючим ризикам можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 нічного домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду в період з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня; утриматись від спілкування із свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, судді; здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Отже, застосування нічного домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання в період часу з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду та покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду в період з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

-утримуватися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання у відповідний орган державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд за межі України.

Ухвала діє по 06 січня 2024 року.

Підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнити з-під варти в залі суду негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя