У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у присутності: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №00000274 від 22.10.2021 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 358 КК України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні № 00000274 відомості про яке 22.10.2021 року,року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у невстановлений досудовим розслідуванням точний час, але не пізніше 22.10.2021, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи на посаді начальника відділу перерахунків пенсій № 2 управління пенсійного забезпечення Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, будучи службовою особою, зловживаючи своїм службовим становищем, умисно з метою одержання неправомірної вигоди для самої себе та інших фізичних осіб, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди державним інтересам в особі Пенсійному фонду України та полягало у незаконному призначенні та виплаті пенсійних виплат громадянам, які заздалегідь не мали необхідного страхового стажу та права на пенсію за віком, переслідуючи корисливий мотив, спрямований на особисте протиправне збагачення шляхом одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за формування необхідного пакету документів для призначення пенсії за віком, створення сприятливих умов для призначення пенсій, невжиття у подальшому заходів щодо припинення виплат неправомірно призначених пенсій особам, які заздалегідь не мали необхідного страхового стажу та права на пенсію за віком, шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей у їх трудові книжки про працевлаштування у минулих роках, непроведення подальших перевірок пенсійних справ на відповідність прийнятого рішення про призначення (перерахунок) пенсій чинному законодавству, організувала та очолила стійке злочинне об`єднання - організовану групу, до складу якої включила начальника відділу обслуговування громадян № 7 управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , фізичну особу-підприємця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та не пізніше 20.09.2022 ОСОБА_5 , з метою реалізації єдиного злочинного плану створеної нею організованої групи у складі ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , залучила в якості пособника вчинення злочинів організованою групою завідувача господарського відділу господарського обслуговування та матеріально-технічного обслуговування управління адміністративного забезпечення Головного управління ПФУ в Закарпатській області ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4

У зв`язку з цим, ОСОБА_4 , діючи як пособник у злочинному об`єднанні організованій групі у складі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а також пособника у вчиненні злочинів організованою групою у складі ОСОБА_5 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , реалізуючи єдиний злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди для себе та інших фізичних осіб, що полягало у незаконному призначенні та виплаті пенсійних виплат громадянам, які заздалегідь не мали необхідного страхового стажу та права на пенсію за віком, шляхом зловживання службовим становищем та службового підроблення, умисно, на виконання вказівок ОСОБА_5 власноручно внесла до трудових книжок ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 . ОСОБА_15 , завідомо неправдиві відомості про працевлаштування, створила у такий спосіб всі підстави та умови для гарантованого призначення та перерахунку вказаним громадянам пенсії, в результаті чого останнім в період з 04.07.2022 по 31.10.2023 незаконно проведено пенсійні виплати на загальну суму 193931,95 гривень, внаслідок чого державі, в особі Головного управління ПФУ в Закарпатській області, завдано матеріальну шкоду на вказану суму, яка у відповідності до примітки 1 ст. 364 КК України є істотною.

31.10.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Липча, Хустського району, Закарпатської області мешканці АДРЕСА_1 , українці, громадянці України, раніше не судимій, фізичній особі-підприємцю, повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 368 КК України.

11.01.2024 ОСОБА_4 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч.5 ст.27, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у інкримінованому їй кримінальних правопорушеннях підтверджується матеріалами кримінального провадження а також матеріалами за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

Вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень. Повідомлення про підозру ОСОБА_4 повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, п. 32, Series А, N 182).

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Орган досудового розслідування вказує що однією з підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження є наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення відповідного ступеню тяжкості.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів) в складі організованої злочинної групи а також кримінальних правопорушень (злочинів), які відноситься до категорії тяжких і за які їй може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні.

07.11.2023 згідно ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , відносно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби із 19.00 год. до 07.00 год. без застосування електронного засобу контролю, та відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покладено обов`язки, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не спілкуватися із свідками, спеціалістами, експертами у цьому кримінальному провадженні.

18.12.2023 згідно ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , відносно підозрюваної ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби із 19.00 год. до 07.00 год. без застосування електронного засобу контролю, та відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України продовжено дію покладених на неї обов`язки.

При цьому, строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом, встановлено до 21.01.2024 включно.

Строк досудового розслідування по кримінальному провадженні №0000274 від 22 жовтня 2021 року закінчується 21.01.2024 року.

12.01.2024 на підставі доручення прокурора сторонам кримінального провадження відкрито матеріали кримінального провадження для ознайомлення в порядку ст. 290 КПК України. Сторони кримінального провадження 12.01.2024 повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Беручи до уваги, вищевикладене, та враховуючи те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які підтвердженні ухвалою слідчого судді, існують і на даний час, а тому виникла обґрунтована необхідність у зверненні до слідчого судді з клопотанням про продовження строку домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_4 та продовження покладених на неї обов`язків згідно ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.11.2023 та продовжені відповідно до ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.12.2023.

Таким чином, з метою запобігання підозрюваною ОСОБА_4 можливості переховуватись від органів досудового розслідування, вчинення підозрюваною нових злочинів, запобіганню впливу на свідків, у органу досудового розслідування виникла необхідність у продовжені строку дії запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 у вигляді домашнього арешту та продовження дії покладених на неї обов`язків, а тому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної ОСОБА_4 .

На підставі вищенаведеного, просить слідчого суддю продовжити щодо підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч.5 ст.27, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 368 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Липча, Хустського району, Закарпатської області мешканки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, раніше не судимої, фізичної особи-підприємця, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби із 19.00 год. до 07.00 год. без застосування електронного засобу контролю в межах строку досудового розслідування.

2. У випадку продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, продовжити строк дії покладених на неї обов`язків згідно ухвал слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.11.2023 та від 18.12.2023, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не спілкуватися із свідками, спеціалістами, експертами у цьому кримінальному провадженні.

Прокурор у судовому засіданні подане клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у клопотанні, зауваживши на наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотання.

Заслухавши позицію прокурора з приводу внесеного клопотання, пояснення підозрюваної та її захисників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено слідчим суддею у судовому засіданні Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №00000274 від 22.10.2021 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 358 КК України.

31.10.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Липча Хустського району Закарпатської області, мешканці АДРЕСА_1 , українці, громадянці України, раніше не судимій, фізичній особі-підприємцю, повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 - ч. 3 ст. 368 КК України.

11.01.2024 ОСОБА_4 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч.5 ст.27, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 368 КК України.

07.11.2023 згідно з ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відносно підозрюваної ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 19.00 год. до 07.00 год. без застосування електронного засобу контролю, та відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покладено обов`язки, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не спілкуватися із свідками, спеціалістами, експертами у цьому кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчої судді ОСОБА_1 від 18.12.2023 року продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, до шести місяців, тобто до 21.01.2024 року включно.

Ухвалою слідчої судді від 18.12.2023 року продовжено строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_1 , у нічний час доби із 19 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв., без застосування електронного засобу контролю, на строк до 21 січня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування).

12.01.2024 на підставі доручення прокурора сторонам кримінального провадження відкрито матеріали кримінального провадження для ознайомлення в порядку ст. 290 КПК України. Сторони кримінального провадження 12.01.2024 повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

До клопотання також додано доручення від 12.01.2024 року, протокол допиту підозрюваної від 02.11.2023 року, протокол допиту свідка від 20.10.2023 року, протокол допиту свідка від 07.12.2023 року.

Згідно з вимогами п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

У відповідності до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Крім іншого, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу мають бути оцінені в сукупності всі юридично значимі обставини, визначені в ст. 178 КПК України.

Так, ОСОБА_16 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів) в складі організованої злочинної групи а також кримінальних правопорушень (злочинів), які відноситься до категорії тяжких і за які їй може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Слідчий суддя бере до уваги, що Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Нечипорук і Йонкало проти України" в пункті 175 зазначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994; вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, що забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Ризики вчинення підозрюваною дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні зазначається про продовження існування таких ризиків, передбачених п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: що підозрювана ОСОБА_16 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_16 та суворість покарання, що загрожує їй в разі визнання її винуватою, що оцінені в сукупності з даними про особу підозрюваної; можливість незаконного впливу на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні, оскільки існує ризик незаконного впливу на них, які під тиском підозрюваної можуть змінити показання або надавати неправдиві покази.

З практики ЄСПЛ вбачаються та діють принципи конвенційного прецедентного права як підстави для відмови в звільненні особи з-під варти, а саме: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСППЛ «Штегмюллер проти Австрії» від 10.11.1969 року); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя (рішення ЄСППЛ «Вемгофф проти Німеччини» від 27.06.1968 року).

Водночас слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

За таких обставин слідчий суддя, враховуючи наведені вище обставини, вважає, що станом на день розгляду клопотання ризики передбачені п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися, не відпали та продовжують існувати, і неможливість їх запобігання при вжитті більш м`яких запобіжних заходів, передбачених КПК України, за наявності підозри у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення строку дії попередньої ухвали, вважає доцільним продовжити підозрюваній запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до п. 35 рішення Європейського суду по правам людини від 26.06.1991 р., у справі «Летельє проти Франції», національні судові органи повинні у першу чергу слідкувати за тим, щоб в кожному конкретному випадку строк попереднього ув`язнення обвинуваченого не перевищував розумних меж. З цією метою вони повинні приймати до уваги всі обставини, які мають значення для з`ясування, чи мається суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості виправдовував відступлення від принципу поваги до особистої свободи.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Отже, враховуючи обставини провадження, характер обвинувачення, слідчий суддя вважає, що у справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 290 КПК України підставою для завершення досудового розслідування є визнання зібраних під час досудового розслідування доказів достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, про що прокурор або слідчий, за погодженням прокурора, повідомляє сторону захисту та надає їй доступ до матеріалів досудового розслідування.

12.01.2024 сторону захисту повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття сторонами кримінального провадження матеріалів.

Водночас відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування.

З огляду на зазначене слідчий суддя зауважує, що незважаючи на завершення досудового розслідування, воно не є закінченим, оскільки обвинувальний акт ще не направлений до суду, тобто кінцеве процесуальне рішення в цьому кримінальному провадженні не прийняте.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя доходить висновку, що в даному випадку наявні обставини, які об`єктивно перешкоджають закінченню досудового розслідування у формі звернення з обвинувальним актом до суду до закінчення строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що і слугує підставою для продовження строку його дії.

Слідчий суддя бере до уваги те, що підозрювана ОСОБА_16 , не розпочали процес ознайомлення із матеріалами кримінального провадження №0000274 від 22.10.2021, а матеріали кримінального провадження налічують 24 томи, тому необхідний певний проміжок часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, який слідчий суддя оцінює у один місяць.

За таких обставин, є всі підстави вважати, що відкриття матеріалів сторонам кримінального провадження, відповідно до ст. 290 КПК України, може зайняти тривалий час, не менше 60 днів. А тому, слідчий суддя приходить до висновку про продовження строку дії запобіжного заходу до 60 днів у відповідності до вимог ч.1 ст. 197 КПК України.

З урахуванням викладеного слідчий суддя дійшов висновку, що для убезпечення вищезазначених ризиків, які на цей час продовжують існувати, та з урахуванням ч. 5 ст. 219 КПК України обґрунтованим є продовження строку запобіжного заходу застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_1 , у нічний час доби із 19 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв., без застосування електронного засобу контролю, на строк до 21 лютого 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Продовжити строк дії покладених на ОСОБА_4 , за ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.11.2023 року у справі № 308/12321/23 (1-кс/308/5161/23), обов`язків, на строк до 21.02.2024 року включно (в межах строку досудового розслідування), зобов`язавши ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю, а також виконувати обов`язки, передбачені статтею 194 КПК, а саме:

- не спілкуватися із свідками, спеціалістами, експертами у цьому кримінальному провадженні.

Також роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваній, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193-197, 309, 392, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_1 , у нічний час доби із 19 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв., без застосування електронного засобу контролю, на строк до 21 лютого 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Продовжити строк дії покладених на ОСОБА_4 , за ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.11.2023 року у справі № 308/12321/23 (1-кс/308/5161/23), обов`язків, на строк до 21.02.2024 року включно (в межах строку досудового розслідування), зобов`язавши ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю, а також виконувати обов`язки, передбачені статтею 194 КПК, а саме:

- не спілкуватися із свідками, спеціалістами, експертами у цьому кримінальному провадженні.

Також роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити підозрюваній, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії зазначеної ухвали до 21.02.2024 року включно.

Під час досудового розслідування можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про продовження строку домашнього арешту або відмову в його продовженні.

Оскарження ухвал слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається на судові рішення, ухвалені судом першої інстанції, - через суд, який ухвалив судове рішення. Апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1