Справа № 991/320/24
Провадження 1-кс/991/327/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду клопотання прокурора шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Долина Івано-Франківської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

у кримінальному провадженні № 0000137 від 21.02.2020,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання, у якому прокурор просить продовжити на два місяці строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000137 від 21.02.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що фактичний бенефіціарний власник ТОВ «Пром Бізнес Груп», ПМП «Мир», ТОВ «Тензасоюзбуд», ТОВ «Будівельна компанія «Фемос», а також інших суб`єктів господарювання ОСОБА_6 за попередньою змовою зі службовими особами Державної міграційної служби України (далі - ДМС), а саме заступником Голови ДМС ОСОБА_7 та начальником управління ресурсно-господарського забезпечення та капітального будівництва ДМС ОСОБА_4 заволоділи коштами ДМС в особливо великих розмірах під час закупівлі робіт з реконструкції нежитлової громадської будівлі (корпусу лабораторно-будівничого), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Павлівська, 29.

Внаслідок завищення вартості робіт з виготовлення проєктно-кошторисної документації за договорами № 49, № 72, № 73, № 75, а також внаслідок завищення вартості виконаних робіт за договорами № 85, № 95, № 71, № 92, № 104 в т.ч. нестачі товарно-матеріальних цінностей за договорами № 85, №71 державному бюджету завдано збитків на загальну суму 88 143 084,49 грн.

21.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

Прокурор стверджує, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами.

На підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.09.2023 у справі № 991/8431/23 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 гривень, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_4 таких обов`язків: 1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; 2) не відлучатись із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, зі свідками: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.11.2023 продовжено строк дії, покладених на ОСОБА_4 обов`язків, строком до 21.01.2024, окрім обов`язку - носити електронний засіб контролю.

Враховуючи факт продовження існування встановлених під час досудового розслідування ризиків того, що ОСОБА_4 може вчинити спроби: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, існує необхідність у продовженні на два місяці строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , та додатково зобов`язати ОСОБА_4 докласти зусиль для пошуку роботи.

Разом з цим, неможливо завершити досудове розслідування кримінального провадження до закінчення строку дії обов`язків у зв`язку з необхідністю проведення ряду процесуальних дій, а саме: забезпечити міжнародне співробітництво в рамках вказаного кримінального провадження; підготувати та скерувати до компетентних органів Чеської Республіки запит про надання міжнародної правової допомоги у кримінальному провадженні, зокрема, щодо допиту директора ТОВ «Оптимум Інжиніринг» ОСОБА_20 ; встановити та допитати службових осіб суб`єктів господарювання, які були задіяні до ланцюжка постачання ІТ устаткування до ДМС України в рамках реконструкції; оглянути носії інформації, на які за участі спеціаліста скопійовано інформацію з комп`ютерної техніки, а також мобільних телефонів, які вилучено у ОСОБА_17 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 ; допитати у якості свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 ; встановити та допитати у якості свідків осіб, які за договорами субпідряду виконували роботи із розробки проектно-кошторисної документації; за участі спеціаліста оглянути матеріали тимчасових доступів до інформації операторів мобільного зв`язку (протоколи тимчасового доступу від 25.09.2023 та 28.09.2023); підготувати клопотання та звернутися за дозволом про тимчасовий доступ до речей та документів, зокрема до ДП «Прозорро» та/чи інших майданчиків з метою отримання окремих відомостей та ІР адрес, з яких здійснювалося завантаження документів до оператора в рамках закупівель робіт з реконструкції та послуг з технічного нагляду в рамках 3 черги; з урахуванням оновлених відомостей у кримінальному проваджені додатково допитати колишніх та діючих працівників ДМС України, які приймали участь у закупівлях ДМС робіт (послуг), які стосуються нежитлової громадської будівлі (корпусу лабораторно-виробничого) розташованої за адресою: м. Київ, вул. Павлівська, 29; допитати інженерів технічного нагляду за виконання робіт з реконструкції нежитлової громадської будівлі (корпусу лабораторно-виробничого) розташованої за адресою: м. Київ, вул. Павлівська, 29 в рамках ІІ та ІІІ черг; отримати висновок експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи; після завершення проведення судової почеркознавчої експертизи додатково допитати колишнього директора ТОВ «Тензасоюзбуд» ОСОБА_24 , працівника ДМС ОСОБА_16 та інженера з технічного нагляду ОСОБА_25 ; вирішити питання щодо повідомлення про підозру іншим причетним до вчинення злочину особам, застосування заходів забезпечення, у тому числі запобіжних заходів; дослідити обставини щодо можливої причетності ОСОБА_6 та інших осіб до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 209 КК України, зокрема з метою підтвердження та/чи спростування ознак легалізації коштів додатково за участі спеціаліста скласти комплексний огляд матеріалів тимчасового доступу до одинадцяти банківських установ та детально дослідити рух по рахунках.

Результати проведення вищевказаних процесуальних і слідчих дій мають важливе значення для встановлення всіх осіб, причетних до вчинення кримінальних правопорушень, правильної кваліфікації кримінальних правопорушень, матимуть доказове значення для з`ясування і підтвердження обставин їх вчинення, встановлення винуватості осіб, та можуть бути використані як докази під час судового розгляду.

Прокурор у клопотанні зазначає, що вказані процесуальні дії не могли бути здійснені раніше з об`єктивних причин, зокрема 06.11.2023 колишній директор ТОВ «Тензасоюзбуд» ОСОБА_24 під час його допиту висловив сумніви щодо належності йому підпису на первинній звітній документації з будівництва. 10.11.2023 у ОСОБА_24 відібрано зразки підпису, та цього ж дня призначено судову почеркознавчу експертизу. Окрім цього, у даному кримінальному провадженні розслідуються обставини щодо заволодіння коштами державного бюджету у складі групи осіб, до числа яких входять громадяни інших країн, та які мали місце у 2017-2021 роках.

Тому, прокурор вважає, що у даному кримінальному провадженні необхідно врахувати його складність, яка полягає, зокрема у: значному обсязі слідчих (розшукових), процесуальних дій та процесуальних рішень, які необхідно провести і прийняти для встановлення фактів та обставин, що підлягають доказуванню у цьому кримінальному провадженні; кримінальні правопорушення, які розслідуються складаються з багатьох елементів та етапів протиправної (злочинної) діяльності; необхідності наданні оцінки значному обсягу матеріалів, отриманих під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій та потребі у додатковому часі для їх розсекречення.

Враховуючи відомості про особу підозрюваного, характер вчинених кримінальних правопорушень, наявність встановлених під час досудового розслідування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні на даний час не завершено, прокурор вважає за необхідне продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, та оскільки ухвалою слідчого судді від 21.11.2023 ОСОБА_4 не продовжено строк дії обов`язку - носити електронний засіб контролю. Тому, відсутність електронного засобу унеможливлює контроль за місцем перебування підозрюваного, і значно посилює ризик переховування від органів досудового розслідування та суду. Вважає за необхідне зобов`язати ОСОБА_4 докласти зусиль для пошуку роботи.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 , думку якого підтримав підозрюваний ОСОБА_4 , у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання в частинні зобов`язання ОСОБА_4 докласти зусиль для пошуку роботи. Пояснив, що покладання нового обов`язку не може бути розглянуте в межах клопотання про продовження строку дії обов`язків. Окрім цього, працевлаштування особи, не є підтвердженням постійного перебування особи за робочим місцем, оскільки наразі трудове законодавство передбачає можливість працювати дистанційно.

Підозрюваний ОСОБА_4 додатково зазначив, що він шукає роботу, однак поки жодних пропозицій не надходило. Дружина працевлаштована, і кошти, які вона отримує є достатніми для забезпечення їх проживання, іноді також допомагають батьки.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити частково з таких підстав.

Встановлено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000137 від 21.02.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України (т. 1 а.с. 12-13).

21.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах (т. 1 а.с. 18-35).

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.09.2023 у справі № 991/8431/23 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 гривень з покладенням на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 21.11.2023 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що підтверджується копією судового рішення (т. 1 а.с. 36-61).

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.11.2023 у справі № 991/10120/23 продовжено строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , до 21.01.2024, а саме: 1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; 2) не відлучатись із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру, зі свідками: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Однак не продовжено строк дії обов`язку - носити електронний засіб контролю, що підтверджується копією судового рішення (т. 1 а.с. 62-65).

Згідно із ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до змісту ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тобто, при вирішенні питання про продовження строку обов`язків, покладених на підозрюваного, слідчий суддя, керуючись загальними приписам, які регулюють застосування запобіжного заходу, з урахуванням додаткових відомостей, має дослідити наявність таких обставин:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу чи покладених обов`язків;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

4) обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, а саме копії: наказів ДМС № 65 від 18.04.2016, № 216 від 18.08.2016, № 43-к від 31.07.2017, № 273 від 23.09.2019, № 5-к від 06.01.2022; висновка експерта за результатами проведення додаткової судово-економічної експертизи № 189/23-22 від 28.02.2023; висновка експерта № 1041/71201 від 12.09.2023 за результатами судово-економічної експертизи; протоколів за результатами негласної слідчої (розшукової) дії від 29.04.2020, від 11.01.2021, від 29.03.2021; протоколів огляду від 20.01.2022, від 14.09.2022 з додатками; висновку Державної аудиторської служби України від 18.01.2022; висновку експерта за результатами проведення додаткової судово-економічної експертизи від 28.02.2023 № 189/23-22; висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 14.07.2023 № 2066/22-25/1260-1268/23-25, та інші матеріали.

Враховуючи у сукупності досліджені матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у повідомленні про підозру обставин, та відповідно встановлення вказаних вище обставин за стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Обґрунтовуючи клопотання прокурор зазначив, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшилися, а саме: ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Водночас, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про продовження існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Вказаний ризик обумовлюється, серед іншого, можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання за вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, зокрема за ч. 5 ст. 191 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Окрім врахування тяжкості кримінального правопорушення слідчий суддя враховує наявність у підозрюваного паспорту громадянина України для виїзду за кордон, та майновий стан членів родини (т. 1 а.с. 115-137).

Також слідчий суддя враховує ті обставини, що ОСОБА_4 тривалий час обіймав керівну посаду у спеціально уповноваженому центральному органі виконавчої влади у справах міграції і набув широке коло зв`язків серед службових органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, підтримує дружні стосунки з колишнім народним депутатом Верховної Ради України 9-го скликання ОСОБА_26 , які він може використати з метою переховування від органів досудового розслідування та суду. Одночасно з цим ОСОБА_4 товаришує зі ОСОБА_6 , який є підозрюваним у цьому кримінальному провадженні, та має широке коло зв`язків як на території Російської Федерації, так і на тимчасово окупованій території АР Крим і разом з ОСОБА_7 вже покинув територію України. (т. 1 а.с. 150-231)

За таких обставин, слідчий суддя вважає доведеним, що на теперішній час, ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду не втратив свою актуальність.

Не залишається поза увагою слідчого судді роз`яснення, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, що як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні.

Продовження існування цього ризику обумовлює необхідність продовження строку дії, покладених на ОСОБА_4 обов`язків: прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатись із м. Києва та Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду; повідомляти слідчого (детектива), прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

При встановленні наявності продовження існування ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя також враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 тривалий час займав керівну посаду в центральному органі виконавчої влади, має широкі зв`язки в державних органах, які може використати з метою впливу на свідків з метою надання ними неправдивих показань на свою користь. (т. 1 а.с. 150-231)

Також слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 інкримінується скоєння кримінальних правопорушень у співучасті з іншими підозрюваними у цьому ж кримінальному провадженні одного й того ж правопорушення, тому існують підстави вважати, що ці особи можуть бути об`єднані однією метою - унеможливити притягнення їх до кримінальної відповідальності шляхом зміни показів, формування спільної правової позиції.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, який на момент розгляду цього клопотання не зменшився.

Вказане обумовлює необхідність продовження строку дії покладеного на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язку утримуватися від спілкування із ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 .

З огляду на доведення прокурором наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя, з урахуванням характеру та обставин справи, особи підозрюваного, дійшов висновку, що заявлені прокурором ризики продовжують існувати та не зменшилися до маловірогідності чи до їх виключення на цьому етапі досудового розслідування, що є підставою для продовження строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_4 .

Продовження строку дії зазначених вище обов`язків має найменший вплив на реалізацію прав і свобод підозрюваного, а такі обов`язки на цій стадії кримінального провадження є необхідними і достатніми для забезпечення його належної процесуальної поведінки. Отже, вказане втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя вважає вимогу прокурора про покладення на підозрюваного нового обов`язку, а саме докласти зусиль для пошуку роботи, такою, що не підлягає розгляду у межах цього клопотання, оскільки процесуальним законом визначено окремий порядок щодо його розгляду ( ст. 200 КПК України).

Водночас, жодна із сторін кримінального провадження не ставила питання про застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, тому, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчим суддею це питання не вирішується.

Також, слідчий суддя вважає обґрунтованими посилання прокурора на неможливість закінчити досудове розслідування до спливу строку обов`язків у зв`язку з необхідністю проведення слідчих та процесуальних дій, які мають суттєве значення для встановлення усіх обставин у цьому кримінальному провадженні, а отримані за результатами їх проведення докази можуть бути використані під час судового розгляду. Зокрема, існує необхідність для завершення призначеної 10.11.2023 судово-почеркознавчої експертизи; організації міжнародного розшуку підозрюваних ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ; вирішення питання здійснення щодо них спеціального досудового розслідування, допит свідків тощо.

При визначенні строку, на який доцільно продовжити дію обов`язків, слідчий суддя враховує положення ч. 4 ст. 176, ч. 5, 7 ст. 194, ч. 2 ст. 196 КПК України, які наділяють слідчого суддю правом у період, коли триває досудове розслідування (до його закінчення), застосовуючи відповідний запобіжний захід, зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором. Разом з цим, строк, на який до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у виді застави, Кримінальний процесуальний кодекс України не обмежує строками досудового розслідування, у межах якого особі обирається відповідний захід, а тому ухвала про застосування до особи запобіжного заходу та покладення обов`язків може лишатися чинною і після закінчення досудового розслідування в кримінальному провадженні до настання однієї з обставин, наведених у ст. 203 КПК України. Тому, керуючись положеннями ч. 7 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 на два місяці, тобто до 19.03.2024.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити частково.

Керуючись ст. 2, 7, 177, 178, 182, 193, 194, 199, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Задовольнити клопотання частково.

Продовжити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , до 19 березня 2024 року, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатись із м. Києва та Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;

- повідомляти слідчого (детектива), прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування із свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 щодо обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У задоволенні іншої частини вимог клопотання відмовити.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого групи прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, які здійснюють процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000137 від 21.02.2020.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1