Справа № 357/2536/24
У Х В А Л А

про арешт майна

14 лютого 2024 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0000495, яке внесене до ЄРДР 01 лютого 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

У С Т А Н О В И В:

згідно з клопотанням, прокурор ОСОБА_3 просила:

1) накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення 31 січня 2024 року огляду місця події майно, а саме: бензопилу чорно-синього кольору марки «GRAND», серійний номер HY-1 та стовбур дерева породи ззовні схожий на дуб довжиною 26 метрів, діаметром стовбура 35 сантиметрів;

2) заборонити власникам вищевказаного майна, а також третім особам, які заявляють право вимоги на вищевказане майно, відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися ним.

Свої вимоги мотивувала тим, що до Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про те, що ОСОБА_4 , перебуваючи на 8-му кілометрі на території лісосмуги в межах Узинської міської територіальної громади Білоцерківського району Київської області, здійснює незаконну порубку дерев без дозвільних документів.

31 січня 2024 року проведений огляд земельної ділянки (лісосмуги) за координатами 49.7765348, 30.3962540, що знаходиться в межах Узинської міської територіальної громади Білоцерківського району Київської області, під час якого виявлено 3 пні дерев породи ззовні схожі на дуб діаметрами 38 см, 35 см та 33 см, бензопилу чорно-синього кольору марки «GRAND», серійний номер HY-1 та стовбур дерева породи ззовні схожий на дуб довжиною 26 метрів, діаметром стовбура 35 сантиметрів

Усі вище перелічені речі визнані речовими доказами. Деревина поміщена на відповідальне зберігання КП «Узинзеленбуд», а бензопилу чорно-синього кольору марки «GRAND», серійний номер HY-1 до кімнати зберігання речових доказів Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Відтак, вважала, що з метою їх збереження необхідно накласти арешт.

У судовому засіданні, прокурор ОСОБА_3 підтримала своє клопотання за підстав та обставин, зазначених у ньому.

Власник майна ОСОБА_4 заперечень проти накладення арешту на його майно не заперечував.

Слідчим суддею установлено, що згідно з витягом, 01 лютого 2024 року до ЄРДР внесені відомості про кримінальне провадження № 0000495, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

За викладеною у ньому фабулою: ОСОБА_4 , перебуваючи на 8-му кілометрі на території лісосмуги в межах Узинської міської територіальної громади Білоцерківського району Київської області, здійснює незаконну порубку дерев без дозвільних документів.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 31 січня 2024 року, проведений огляд земельної ділянки (лісосмуги) за координатами 49.7765348, 30.3962540, що знаходиться в межах Узинської міської територіальної громади Білоцерківського району Київської області, під час якого виявлено 3 пні дерев породи ззовні схожі на дуб діаметрами 38 см, 35 см та 33 см, бензопилу чорно-синього кольору марки «GRAND», серійний номер HY-1 та стовбур дерева породи ззовні схожий на дуб довжиною 26 метрів, діаметром стовбура 35 сантиметрів.

Згідно з постановою про визнання речових доказів та передачу їх не зберігання від 01 лютого 2024 року, бензопилу чорно-синього кольору марки «GRAND», серійний номер HY-1 визнано речовим доказом.

Відповідно до постанови про визнання речових доказів та передачу їх не зберігання від 01 лютого 2024 року, визнана речовим доказом колода дерева породи «Дуб», довжиною 26 метрів, діаметром стовбура 35 сантиметрів

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно п. 1, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідча суддя зазначає, що як на підставу для накладення арешту, прокурор посилався на п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України. Для накладення арешту за вказаною нормою немає значення процесуальний статус власника у кримінальному провадженні.

Отже, в першу чергу, слідча суддя має перевірити наявність, у речей та предметів на які вона просить накласти арешт, ознак речових доказів, визначених ч. 1 ст. 98 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає доведеним, що вилучена бензопила є речовим доказом, адже може бути знаряддям вчиненого кримінального правопорушення, стосовно якого здійснюється досудове розслідування та містити на собі його сліди, тоді як стовбур дерева породи ззовні схожий на дуб довжиною 26 метрів, діаметром стовбура 35 сантиметрів є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, тому вказані речі можуть бути використані, як доказ обставин, визначених ст. 91 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що з огляду на важливість цих доказів, обмеження права власності буде розумним та співрозмірним із завданням кримінального провадження, а також не матиме невідворотних наслідків для власника, оскільки належна йому бензопила, не пов`язана з його заробітком, а ті які будуть є пропорційними та співмірними із завданням кримінального провадження.

Слідча суддя вважає, що досягнення мети - збереження речових доказів, можливе виключно за рахунок накладення арешту, оскільки останні можуть легко можуть бути знищені, якщо будуть повернуті власнику, що перешкоджатиме виконанню завдання кримінального провадження, визначеного у ст. 2 КПК України.

Отже, за викладених обставин, слідча суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити.

Керуючись ст. 170, 173 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення 31 січня 2024 року огляду місця події майно, а саме: бензопилу чорно-синього кольору марки «GRAND», серійний номер HY-1 та стовбур дерева породи ззовні схожий на дуб довжиною 26 метрів, діаметром стовбура 35 сантиметрів та заборонити власникам вищевказаного майна, а також третім особам, які заявляють право вимоги на вищевказане майно, відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися ним.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, безпосередньо до Київського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 532 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1