Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №1-кс/279/1697/23
Справа № 279/4417/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2023 року

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , слідчого Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , розглянувши скаргу на рішення слідчого про часткову відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових ) дій,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді надійшла скарга захисника ОСОБА_4 на постанову слідчого про часткову відмову в задоволенні клопотання від 13 жовтня 2023 року. Обґрунтовуючи вимоги скарги, скаржник зазначає, що СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000556 від 07.07.2023, в якому ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.1ст.121 КК України. Ознайомившись з висновком судово-медичної експертизи, 10.10.2023 адвокат ОСОБА_4 звернувся із клопотанням до слідчого в порядку ст.220 КПК України, в якому просив повторно витребувати історію хвороби потерпілого, повторно призначити судово-медичну експертизу.

17.10.2023 слідчим ОСОБА_5 винесено постанову про часткову відмову в задоволенні клопотання. Призначено в даному кримінальному провадженні додаткову судово-медичну експертизу для вирішення питань: - Чи потягли тілесні ушкодження, що виявлені у потерпілого ОСОБА_7 стійку втрату загальної працездатності ?- Чи мала місце загроза для життя потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на момент заподіяння йому тілесних ушкоджень?

З вказаною постановою скаржник не погоджується, вважає її безпідставною, необґрунтованою та просить її скасувати .

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 вимоги скарги підтримав та просив її задовольнити.

Слідчий ОСОБА_5 вимог скарги не визнала, ствердила, що постанова є обгрунтованою, оскільки вона як слідчий належним чином витребувала історію хвороби, ренгенівські знімки та призначила судово-медичну експертизу . Призначення експертизи є процесуальним рішенням, оскільки виноситься постанова.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною першою статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, і даний перелік є вичерпним.

У відповідності до пункту 7 частини першої статті 303 Кримінального процесуального кодексу України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Слідчим відділенням Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000556 від 07.07.2023, в якому ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.1ст.121 КК України.

Частинами 1,2 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

10.10.2023 адвокат ОСОБА_4 звернувся із клопотанням до слідчого в порядку ст.220 КПК України про призначення повторної судово-медичної експертизи, на вирішення експертів поставити наступні питання:1) які тілесні ушкодження були виявлені у потерпілого ОСОБА_7 , їх характер, ступінь тяжкості, локалізація, механізм та час їх утворення ?

2) чи є у виявлених пошкодженнях характерні та специфічні ознаки, які дозволяють судити про форму, розмір та інші індивідуальні ознаки знаряддя, що було застосоване?3) чи могли дані тілесні ушкодження утворитися від падіння на горизонтальну гладку або виступаючу поверхню із положення, стоячи.? 4) чи могли дані тілесні ушкодження утворитися 25.05.2023 внаслідок удару металевою трубою за обставин викладених потерпілим під час проведення 19.07.2023 слідчого експерименту ? 5) чи потягли тілесні ушкодження, що виявлені у потерпілого ОСОБА_7 стійку втрату загальної працездатності ? 6) Чи мала місце загроза для життя потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на момент заподіяння йому тілесних ушкоджень?

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Ч.2 ст. 22 КПК України передбачає, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених Кримінального процесуального кодексу України. Згідно частини першої статті 26 Кримінального процесуального кодексу України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 244 КПК України передбачено, що сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Тобто, якщо підозрюваний вважає за необхідне провести експертизу з питань, зазначених у клопотанні, останній не позбавлений права самостійно звернутись до експертів відповідної експертної установи на договірних умовах для проведення експертизи. У разі не можливості залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, він має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Частина 2 статті 307 КПК визначає різні повноваження слідчого судді у випадку оскарження «рішень» і «дій». При оскарженні дії або не здійснення дії слідчий суддя має повноваження зобов`язати припинити дію або здійснити дію, однак не має повноважень скасувати дію, що вже відбулася. У той же час по відношенню до оскаржених рішень слідчий суддя має повноваження лише скасувати таке рішення, але не має повноважень зобов`язати прийняти рішення. Тим більше слідчий суддя не має повноважень визначати, яке саме рішення має прийняти слідчий або прокурор у конкретному випадку, оскільки таким чином втрутиться в сферу повноважень цих осіб і фактично прийме участь у діяльності сторони обвинувачення всупереч своїй ролі в провадженні (частина 3 статті 22 КПК).

Стаття 307 КПК України не надає слідчому судді повноваження своєю ухвалою зобов`язувати слідчого, дізнавача чи прокурора прийняти певне рішення під час досудового розслідування, в даному випадку постанову про призначення експертизи.

Слідчий суддя з повагою відноситься до прагнення заявника відстоювати свої права і законні інтереси в суді. Разом з тим, реалізація такого права відповідно до ст.21 КПК України здійснюється тільки у порядку, передбаченому цим Кодексом.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що слід відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого про часткову відмову в задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 303, 306-307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на постанову слідчого про часткову відмову в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1