Справа № 496/5381/23
Провадження № 1-кс/496/2356/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2023 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біляївка клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, та повернення тимчасово вилученого майна -

В С Т А Н О В И В:

06 листопада 2023 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 02.08.2023 року на автомобіль марки «Kia Sorento», державний номер НОМЕР_1 , який вилучений у власника майна ОСОБА_4 .

Вказане клопотання мотивоване тим, що в ході огляду події 28.07.2023 року, працівниками поліції у власника ОСОБА_4 було вилучено автомобіль «Kia Sorento», державний номер НОМЕР_1 , та поміщено на майданчик тимчасового затримання транспортних засобів, який постановою слідчого визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та накладено арешт, з метою проведення його експертного дослідження. Враховуючи, що по кримінальному провадженню виникла необхідність у проведенні судової авто-технічної експертизи, слідчим було призначено вказану експертизу, та судовим експертом проведено огляд об`єкту дослідження автомобіля «Kia Sorento», державний номер НОМЕР_1 , та проведено судову експертизу, підозра нікому не пред`являлась, цивільний позов не заявлявся, тобто необхідність у даному виді забезпечення кримінального провадження повністю відпала, оскільки судовим експертом проведено всі судові експертизи, у зв`язку із чим заявник звернувся до суду з вказаною заявою.

До судового засідання заявник та його представник не з`явилися, при цьому від представника заявника до суду надійшло клопотання про перенесення судового засідання, у зв`язку із участю адвоката в інших судових засіданнях, та неможливістю вчасного прибуття до зали судових засідань.

З вказаного приводу суд зазначає, що представником заявника не надано до суду підтверджуючих документів неможливості прибуття до судового засідання у зв`язку із участю адвоката в інших судових засіданнях, відтак суд вважає, що відсутні підстави щодо перенесення судового засідання.

Слідчий та прокурор до судового засідання не з`явилися, однак від т.в.о. старшого слідчого ЧВ Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 надав до суду заяву відповідно до якої просив проводити розгляд клопотання за відсутності слідчого та прокурора.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 02.08.2023 року, за матеріалами кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України накладено арешт на автомобіль марки «Kia Sorento», державний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , із забороною користування, відчуження та розпорядження.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, представник заявника жодним чином не обґрунтовує, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

Заявник у клопотанні зазначає, що всі необхідні експертизи проведені. Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження вказаної обставини.

Крім того, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна не долучено будь-яких документів, які б підтверджували право власності ОСОБА_4 на майно на яке накладено арешт, що з урахуванням виключного переліку суб`єктів, які мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, свідчить про не доведення такою особою наявності правомочності у останньої на звернення до слідчого судді з таким клопотанням.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання поверхнево підійшла до питання оформлення клопотання про скасування арешту майна, що з урахуванням необґрунтованості клопотання про скасування арешту майна, не підтверджені викладених у ньому обставин жодними доказами, свідчить про те, що таке клопотання задоволенню не підлягає.

Враховуючи, що заявник та його представник в судове засідання не з`явилися, також не надано підтверджень поважності не прибуття до судового засідання, не надали суду жодних документів щодо підтвердження та належності майна, тим самим не підтримали його у судовому засіданні, а крім того фактично не довели, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту на майна.

Керуючись ст.ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1