Провадження № 1-кс/202/1312/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

12 лютого 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 28.08.2023 за №0000913, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Дніпропетровська, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 28.08.2023 за №0000913, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України, в якому просив визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 3 028 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 001 508 грн.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в кінці серпня 2023 року, більш точні дату та час в ході проведення досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи обізнаним про введення на території України воєнного стану, достовірно знаючи про діючі обмеження на перетин кордону України, діючи умисно, з метою отримання стабільного незаконного заробітку та власного збагачення, з корисливих мотивів, перебуваючи на території м. Дніпро, вирішив організувати незаконне переправлення через державний кордон України громадян України, яким обмежено виїзд за межі України у зв`язку із введенням на території України воєнного стану, шляхом надання останнім порад, вказівок та засобів.

З метою виконання вказаного умислу, у невстановленому місці та час, але не пізніше 28.08.2023, ОСОБА_4 розробив план вчинення злочинів та вступив у попередню змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами, щодо здійснення організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України.

Так, 28.08.2023, ОСОБА_4 , та невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи за попередньою змовою групою осіб, відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, підшукали громадянина України ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якому на підставі вищевказаних нормативно-правових актів, обмежено виїзд за межі України, у зв`язку із введенням на території України воєнного стану.

У ході спілкування, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_10 про можливість організації незаконного переправлення останнього через державний кордон України, шляхом надання йому порад, вказівок та засобу, у вигляді внесення відомостей про ОСОБА_10 до інформаційної системи «Шлях», а саме про нібито здійснення ним волонтерської діяльності в інтересах благодійного фонду.

Після цього, 20.09.2023 року приблизно в 14:05 годин, ОСОБА_4 , діючи відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, з відома інших співучасників злочину, прибув до офісу, який розташований за адресою АДРЕСА_2 , де, діючи умисно, цілеспрямовано, відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, повідомив ОСОБА_10 про можливість надання останньому засобів для незаконного перетину державного кордону України, а саме через невстановлених в ході досудового розслідування осіб, організувати внесення відносно ОСОБА_10 відомостей до інформаційної системи «Шлях», на підставі наказу військової адміністрації «Про виїзд за межі України в умовах правового режиму воєнного стану» винесеного на підставі підробленого листа від благодійної організації, що надавало право таким особам перетнути державний кордон України, за грошову винагороду в розмірі 6 000 доларів США. Одночасно з цим, ОСОБА_4 повідомив про можливість організації незаконного переправлення ОСОБА_10 через державний кордон шляхом надання і інших засобів, таких як: оформлення підроблених документів через консульство або отримання підробленого висновку військо-лікарняної комісії, однак шляхом порад вмовив ОСОБА_10 скористатись засобом внесення його даних до інформаційної системи «Шлях». Так, ОСОБА_4 пояснив, що для того, щоб незаконно переправити ОСОБА_10 через державний кордон України через консульство, необхідно мати родича по першій лінії спорідненості за кордоном, і що термін виконання вказаних документів є більш тривалим, і ускладненим. Окрім того, ОСОБА_4 порадив ОСОБА_10 здійснити незаконне переправлення через державний кордон України шляхом внесення його даних до системи «Шлях», та пояснив, що він разом із іншими особами виготовлюють документи про те, що ОСОБА_10 є волонтером, і таким чином, виконуючи нібито завдання благодійного фонду чи волонтерської організації, перетинає Державний кордон України. Також ОСОБА_4 надав вказівку ОСОБА_10 , після перетину кордону, повідомляти його, у випадку, якщо ОСОБА_10 не буде повертатись до України, і тоді він разом із співучасниками злочину автоматично продовжать дію дозволу на виїзд ОСОБА_10 на 3 місяці. Це робиться для того, щоб законспірувати їх злочинні дії, і щоб благодійні фонди чи волонтерські організації, які допомагають виготовити підроблені документи, необхідні для внесення відомостей про особу до системи «Шлях», не потрапили в поле зору працівників правоохоронних органів. Окрім того, ОСОБА_4 надав рекомендацію ОСОБА_10 підготувати документи про власність або право на користування на автомобіль, на якому останній планує переправитись через державний кордон України.

У подальшому, ОСОБА_4 надав вказівку ОСОБА_10 перевірити свої дані в реєстрі боржників, виконавчих проваджень тощо, щоб в подальшому перебування під вказаними видами заборон на виїзд не ускладнили його переправлення через державний кордон України. Також, ОСОБА_4 надав вказівку ОСОБА_10 надіслати йому фотокопії особистих документів, а саме: паспорта громадянина України, довідки про присвоєння ідентифікаційного номеру платника податків, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, посвідчення водія та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, для перевірки на можливість організації його незаконного переправлення та складання відповідних документів.

26.09.2023 приблизно о 15:03 годин ОСОБА_4 , діючи відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, з відома інших співучасників злочину, прибув до офісу, розташованого за адресою м. Дніпро, вул. Виконкомівська, 24, де зустрівся з ОСОБА_10 .

У ході спілкування, ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, висловив вимогу ОСОБА_10 про передачу йому 6 000 доларів США, для продовження організації незаконного переправлення ОСОБА_10 через державний кордон України, шляхом надання останньому засобу, у вигляді внесення даних про нього до інформаційної системи «Шлях». Також ОСОБА_4 пояснив, що з метою конспірації злочинних дій на автомобіль ОСОБА_10 зроблять наліпку «Волонтер», і що він зможе перетнути державний кордон України через будь-який контрольно-пропускний пункт.

28.09.2023 приблизно о 15:00 годин ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб, продовжуючи реалізацію злочинного плану, переслідуючи корисливий мотив, прибув до офісу, який розташований, за адресою м. Дніпро, вул. Виконкомівська, 24, де зустрівся з ОСОБА_10 .

В цей же момент, ОСОБА_10 , знаходячись у вищевказаному кабінеті, на вимогу ОСОБА_4 , який діяв відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, передав останньому грошові кошти в розмірі 4 000 доларів США, купюрами номіналом по 100 доларів США: AL70480058A, HB00224914R, BJ12658101A, KA17748847A, DG50843696A, AE94101836B, BG12658153A, KL05033907, BJ12658102A, HA13879285B, BE18731476A, KB07572713I, BJ12658104A, HB85455312D, BJ12658103A, KK28420018C, KL17908287B, HF71810281C, DG50843697A, KB30160001L, HA07444009B, HL21782106E, KB64641803F, KC49741748A, KB69406281D, KK28420022C, KB03122998H, AF32848919A, HE01454705D, KK28420003C, KI28867977A, BB53887847B, KB43289852N, HG75322647A, KB56051404I, KF20556416C, KB09516958N, HG94568037B, HB04076521J, KB07452975C, за організацію ним незаконного переправлення через державний кордон України, та надання засобу для переправлення через Державний кордон України, у вигляді внесення відомостей відносно ОСОБА_10 до інформаційної системи «Шлях».

05.10.2023 приблизно о 18:30 годин ОСОБА_10 , діючи на виконання вказівки ОСОБА_4 , прибув до офісного приміщення останнього, яке розташоване за адресою АДРЕСА_3 , де його зустрів ОСОБА_4 .

Одночасно з цим, на вимогу ОСОБА_4 , який діяв за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, ОСОБА_10 , передав йому грошові кошти в сумі 2 000 доларів США, купюрами номіналом по 100 доларів США: HL00874328E, KB04698610E, KB75476815C, HB74724620L, KH29526480A, KB67926420M, DB65907090A, HD12695560B, HB40744897H, KF42841332B, KJ21464082A, KL90402832D, HB39571389Q, HD01975600B, KF42848638D, FL23487786A, FK58467522A, HB63969935P, FF63824500B, KC46760154A, за організацію ним незаконного переправлення через державний кордон України, та надання засобу для переправлення через державний кордон України, у вигляді внесення відносно ОСОБА_10 відомостей до інформаційної системи «Шлях».

Після цього, продовжуючи спільні умисні дії, ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб, відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, пообіцяв ОСОБА_10 організувати внесення відомостей щодо до інформаційної системи «Шлях».

12.10.2023 приблизно о 13:00 годин, ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою групою осіб, відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, повідомив ОСОБА_10 про направлення документів для подальшого внесення відомостей щодо останнього до інформаційної системи «Шлях», з метою надання ОСОБА_10 засобу для незаконного переправлення через державний кордон України.

Таким чином, ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з невстановленими особами, відповідно до заздалегідь розробленого злочинного плану, з корисливих мотивів, умисно, організували незаконне переправлення ОСОБА_10 через державний кордон України, шляхом надання останньому порад, вказівок та обіцянки надати засіб, у вигляді внесення відомостей щодо ОСОБА_10 до інформаційної системи «Шлях».

12.02.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності, а саме: протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколами огляду речей, а саме мобільного телефону свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду грошових коштів від 28.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8386т від 20.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8388т від 21.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8389т від 27.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8390т від 29.09.2023; протоколом огляду грошових коштів від 05.10.2023; іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб та визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 3 028 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 001 508 грн. з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Обґрунтовуючи ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ст. 177 КПК України слідчий зазначає, що під час досудового розслідування встановлено факт участі ОСОБА_4 у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дев`яти років з конфіскацією майна, тобто суворість покарання беззаперечно є приводом для переховування підозрюваного від слідства та суду. Окрім того, під час проведення негласних слідчих розшукових дій, підозрюваний ОСОБА_4 , повідомляв про те, що він також займається організацією оформлення свого незаконного виїзду за межі країни, і планує виїхати за кордон відразу після вчинення злочину. Також звертав увагу на суспільний резонанс у даному кримінальному провадженні викликаний тим, що злочинні дії підозрюваного ОСОБА_4 , направлені на організацію виїзду за кордон чоловіків призовного віку, мобілізація яких в теперішній час необхідна для відсічі збройної агресії російської федерації, носять систематичний характер, що було встановлено в тому числі в результаті проведених відносно останнього негласних слідчих розшукових дій.

Підозрюваний ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які використовувалися співучасниками кримінального правопорушення при підготовці до вчинення злочину, безпосередньої реалізації алгоритму злочинних дій щодо організації незаконного перетину державного кордону України, а також задля маскування злочинної діяльності та надання їй зовнішніх ознак легітимності, обумовлений, в тому числі, способом вчинення злочину шляхом внесення недостовірних відомостей до документів, які виготовлялись, підозрюваним та іншими співучасниками кримінального правопорушення, які в теперішній час не встановлені.

Підозрюваний ОСОБА_4 під час вчинення злочинів діяв за попередньою змовою групою осіб, мав організаційні функції, і тому, знаходячись на свободі, може незаконно впливати на свідків у провадженні, інших осіб, які в теперішній час невстановленні.

Під час проведення негласних слідчих розшукових дій відносно підозрюваного ОСОБА_4 , останній хизувався систематичністю вчинення злочинів, направлених на організацію незаконного перетину осіб через державний кордон України, повідомляв про те, що війна швидко не закінчиться, і психологічно схиляв свідка до надання йому грошових коштів за організацію вчинення його незаконного переправлення. Офіційна робота підозрюваного ОСОБА_4 в якості адвоката, в даному випадку, на думку органу досудового розслідування, є лише можливістю прикриття своєї злочинної діяльності, з метою надання його діяльності видимості законної. Таким чином, протиправна діяльність підозрюваного є систематичною, умисною та пов`язаною із бажанням швидкого незаконного збагачення за рахунок вчинення злочинів. Вказані факти також дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , є схильним до вчинення кримінальних правопорушень та перебуваючи на свободі може вчинити нові умисні злочини.

Обгрунтовуючи розмір застави слідчий зазначив, що під час проведення негласних слідчих розшукових дій, було встановлено, що злочинна діяльність підозрюваного ОСОБА_4 є систематичною. Вартість так званих послуг підозрюваного ОСОБА_4 щодо організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України сягала від 5 000 доларів США до 10 000 доларів США. Під час вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, ним було отримано 6 000 доларів США, що еквівалентно 225 000 гривень, лише за один епізод злочинної діяльності. Таким чином, встановлено, що під час вчинення злочинів, підозрюваний ОСОБА_4 , ймовірно, отримав грошові кошти на суму, що значно перевищує встановлений кримінальним процесуальним кодексом максимальний розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. У зв`язку з чим, вказаний розмір застави не зможе забезпечити виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків. Вважає необхідним визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 661 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2 001 508 гривень, при цьому, визначити необхідність виконання ним наступних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний вважав підозру необґрунтованою, підтримав доводи та пояснення захисників, заперечував щодо задоволення клопотання. Наголошував, на тому, що під час проведення обшуку будь-яких речей та документів, дозвіл на які було надано слідчим суддею не відшукано, а одна з купюр, яка нібито була передана свідком ОСОБА_10 та вилучена під час проведення обшуку, йому не належить. Зазначав, що має тісні соціальні зв`язки, працює адвокатом, зявився на виклик до слідчого та до суду, тому підстави для обрання найсуворішого запобіжного заходу, відсутні.

Захисник ОСОБА_5 та ОСОБА_11 заперечували щодо задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час. Зазначали, що підозра є необґрунтованою, та зауважували, що має місце провакація злочину. Наголошували, що відсутні будь-які ризики, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. ОСОБА_4 не зазначений в системі «Шлях», а тому відсутній ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Звертали увагу слідчого судді, на особу підозрюваного, який раніше не судимий, має стійкі соціальні зв`язки, дружину інваліда, батьків.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисників, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У провадженні СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000913 28.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

12.02.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме організації незаконного переправлення особи через державний кордон України, шляхом сприяння їх вчиненню порадами, та вказівками, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи недоведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Слід також наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та доказами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 підтверджується: протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколами огляду речей, а саме мобільного телефону свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду грошових коштів від 28.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8386т від 20.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8388т від 21.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8389т від 27.09.2023; протоколом про проведення негласної слідчої розшукової дії №55/15/Д/З-8390т від 29.09.2023; протоколом огляду грошових коштів від 05.10.2023 та іншими доказами в їх сукупності, зібраними у кримінальному провадженню.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваного ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з такого.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення кого передбачено покарання у виді позбавлення волі від семи до дев`яти років.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Отже, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора, що наведені обставини свідчать про можливість підозрюваного ОСОБА_4 реалізувати ризик переховування від органів досудового розслідування та суду. Крім цього, слідчим суддею враховуються доводи сторони обвинувачення, що під час проведення негласних слідчих (розшукових), зокрема, які зафіксовані у протоколі від 21.09.2023, від 1.12.2023 ОСОБА_4 повідомляв, що займається організацією і свого незаконного виїзду за межі країни. Відсутність на день розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу відповідних відомостей у системі «шлях» не свідчить про невілювання встановленого ризику.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 , ймовірно може сховати, знищити або спотворити, як безпосередньо так і через інших осіб, важливі для кримінального провадження речі та документи, які на цій стадії кримінального провадження ще не були одержані та належним чином зафіксовані органом досудового слідства. Тому, існування цього ризику слідчий суддя визнає спроможним.

Ризик впливу на свідків також існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 має можливість незаконно впливати на інших осіб, які в теперешній час невстановленні, існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

Існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя вважає недоведеним стороною обвинувачення.

Слідчим суддею також береться до уваги відомості про особу підозрюваного, який одружений, дружина є інвалідом, позитивно характерирується, раніше не судимий, однак зазначені відомості, не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені слідчим суддею ризики до малоймовірних чи взагалі виключити їх існування.

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. 3, ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, та вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, та не зможуть належним чином забезпечити досягнення мети застосування запобіжного заходу. Адже, у випадку їх застосування, з огляду на встановлені ризики, відсутні будь-які стримуючі фактори від неналежного виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, а так само відсутній належний контроль за їх дотриманням.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10.04.2024.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з цим, ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки та не є завідомо непомірним для підозрюваного.

У даному випадку слідчий суддя вважає, що застава ОСОБА_4 може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки має місце виключність випадку, оскільки існує справжній суспільний інтерес, що цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Інкриміноване кримінальне правопорушення посягає на порядок перетенання державного кордону України. Організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, особливо в умовах воєнного стану в Україні та загальної мобілізації, у зв`язку із військовою агресією з боку рф, впливає на оборонозданість країни та викликає суспільний інтерес та резонанс.

Доводи захисників підозрюваного щодо необґрунтованості клопотання прокурора в частині визначення розміру застави через її занадто великий розмір, є непереконливими та безпідставними, оскільки враховуючи всі обставини вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 , тяжкість кримінального правопорушення, відомості про особу підозрюваного, суспільний резонанс у даному кримінальному провадженні, початкову стадію досудового розслідування, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України, застава у розмірі в розмірі 661 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 2 001 508 грн., зможе забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Застосовуючи щодо підозрюваного ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 10.04.2024 включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування); утриматись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Отже, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 28.08.2023 за №0000913, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10.04.2024 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 661прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 2 001 508 (два мільйони одна тисяча пятсот вісім) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 10.04.2024 включно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування); утриматись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 10.04.2024 включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1