Справа № 361/9561/23
Провадження № 1-кс/361/1761/23
УХВАЛА

Іменем України

27 жовтня 2023 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

Слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваної - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Київ, освіта середня, не працююча, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , інвалідом не являється, раніше не судима, підозрюваної у кримінальному провадженні №0003698 від 25.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Броварського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваної у кримінальному провадженні №0003698 від 25.10.2023 року

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Броварського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003698 від 25.10.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24 жовтня 2023 року в період часу з 22 години 00 хвилин по 23 годину, точний час під час досудового розслідування не встановлено, між ОСОБА_4 та її співмешканцем ОСОБА_7 , які перебували за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Відразу реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень іншій людині, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_4 , знаходячись у кухонній кімнаті квартири АДРЕСА_2 за вищевказаною адресою, нанесла ножем один удар в область черевної порожнини ОСОБА_7 , при цьому розуміючи, що ніж є небезпечним для життя ударним предметом із колото-ріжучими властивостями, та спричинила останньому проникаюче колоте-різане поранення живота, від яких 25.10.2023 о 08 годині 05 хвилин настала смерть ОСОБА_7 .

У вчиненні злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

25.10.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 затримана у порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено повідомлено про підозру у нанесенні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, які спричинили смерть потерпілого, а саме у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

-електронним рапортом гарячої лінії 103, в якому вказано, що підозрювана ОСОБА_4 звернувшись на лінію 103, під час виклику карети швидкої медичної допомоги повідомила, що потерпілий ОСОБА_7 , з власної необережності впав на ніж, отримавши при цьому тілесні ушкодження;

-протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого зафіксовано обстановку та вилучено речові докази;

-протоколом огляду трупа від 25 жовтня 2023 року, за адресою: АДРЕСА_3 , за участі судового-медичного експерта ОСОБА_8 , під час якого зафіксовано тілесні ушкодження потерпілого ОСОБА_7

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.10.2023, а саме ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого у останнього було вилучено особистий одяг на якому містяться сліди злочину.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник заперечували щодо клопотання прокурора, прохали обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт, посилаючись на відсутність ризиків, на які вказує у своєму клопотанні прокурор. Намірів впливати на свідків чи ухилятися від слідства та суду підозрювана не має.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали, надані до клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Броварського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003698 від 25.10.2023 р., за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

25 жовтня 2023 року ОСОБА_4 була затримана в порядку ст. 208 КПК України.

25.10.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення Нечипорук і Йонкало проти України ) відповідно до якої обґрунтована підозра означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що ОСОБА_4 офіційно не працює, раніше не судима, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а відтак розуміючи, що у разі визнання її винуватою у вчиненні вказаного злочину, їй загрожує покарання виключно у виді позбавлення волі, через що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

З матеріалів провадження вбачається, що підозрювана обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується їй органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігання ризикам, суд вважає, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

Обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції Ради Європи від 04.11.1950 року Про захист прав людини і основоположних свобод , оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Доведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

Крім того злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 , відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України дає право слідчому судді при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

За сукупності наведених обставин, суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та утримувати її в ДУ «Київський слідчий ізолятор», а саме до 13 год. 30 хв. 23 грудня 2023 р., включно.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, що перебуває під вартою, з моменту отримання вказаної ухвали суду в тому самому порядку.

Слідчий суддя: ОСОБА_1