У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Солом`янської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення та ненадання витягу з ЄРДР,

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Солом`янської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення відносно голови Національного банку України ОСОБА_3 , заступника Голови Національного банку України ОСОБА_4 та іншими заступниками голови НБУ у вчиненні кримінальних правопорушень. Передбачених ч.3 ст.209, ч.2 ст.364 КК України.

Вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої-другої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

З аналізу викладених норм, розгляд клопотання про скасування арешту майна регламентовано статтею 174 КПК України (розділ ІІ КПК - Заходи забезпечення кримінального провадження), та таке клопотання розглядається з дотриманням загальних правил, визначених вказаним розділом.

Так, відповідно до частини другої статті 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до статті 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1 - 3 частиною п`ятою статті 216 КПК України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).

Згідно з приміткою до статті 45 КК України корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Кримінальними правопорушеннями, пов`язаними з корупцією, відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 366-2, 366-3 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 216 КПК України визначено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов: 2) розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 Кримінального кодексу України, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 Кримінального кодексу України, у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);

З огляду на зазначені норми закону, в даному випадку підлягає застосуванню саме предметна підсудність, відповідно до якої Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно конкретних корупційних кримінальних правопорушень, передбачених законом, у випадку наявності хоча б однієї з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що подане скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Солом`янської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення відносно голови Національного банку України ОСОБА_3 , заступника Голови Національного банку України ОСОБА_4 та іншими заступниками голови НБУ у вчиненні кримінальних правопорушень. Передбачених ч.3 ст.209, ч.2 ст.364 КК України, яка підслідна НАБУ та органом досудового розслідування є НАБУ, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб, у даному кримінальному провадженні має здійснюватися саме слідчими суддями Вищого антикорупційного суду.

Таким чином, слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва не має повноважень розглядати скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Солом`янської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення відносно голови Національного банку України ОСОБА_3 , заступника Голови Національного банку України ОСОБА_4 та іншими заступниками голови НБУ у вчиненні кримінальних правопорушень. Передбачених ч.3 ст.209, ч.2 ст.364 КК України, вчинене службовою особою державного органу та предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, оскільки розгляд такого клопотання віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду з дня початку його роботи.

З огляду на вищевикладене, дотримуючись принципу належної підсудності, клопотання не підсудне Солом`янському районному суду міста Києва та підлягає поверненню особі, яка її подала.

На підставі викладеного та керуючись, статтею 45 КК України, статтями 24, 33-1, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Солом`янської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення та ненадання витягу з ЄРДР - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1