СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6372/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0003585, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.12.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

20.10.2023 р. адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 на майно якого накладено арешт, звернувся до Святошинського районного суду м.Києва із клопотанням про скасування арешту з криптогаманця НОМЕР_2, а також з акаунта Binance - User ID: НОМЕР_3, що зареєстрований на громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН НОМЕР_1 із скасуванням заборони користування та розпорядження. В обрунтування клопотання вказує, що майно не має на собі ознак вчинення кримінального правопорушення, не є знаряддям його вчинення та не набуте внаслідок його вчинення, а тому не може бути визнане речовим доказом у кримінальному провадженні. Враховуючи, що відсутні будь-які обґрунтовані факти та належні докази щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення, а також те, що жодних протиправних дій спрямованих на заволодіння чужим майном ОСОБА_5 не вчиняв, наявні законні підстави для скасування вищевказаного арешту майна у кримінальному провадженні №0003585, оскільки такий арешт майна накладено необґрунтовано.

У судове засідання власник майна та його представник не з`явилися, адвокатом ОСОБА_4 подано клопотання про розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримує та просить задовольнити.

У судовому засіданні прокурор не заперечує проти скасування арешту, оскільки потерпілому відшкодовано завдані збитки, надаючи при цьому докази врегулювання відносин між потерпілою особою ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням та додатками до нього, матеріалами справи про накладення арешту, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Святошинського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0003585 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.12.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Постановою слідчого 17.01.2023 р. криптогаманець НОМЕР_2 визнано речовим доказом.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 08.02.2023 р. (ун.№759/2399/23) накладено арешт, із забороною розпорядження та користування на криптогаманець НОМЕР_2, зареєстрований на громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на якому знаходиться частина активів, а саме 42 114 USDT, які надійшли з гаманця НОМЕР_4 на гаманець ІНФОРМАЦІЯ_2 , а звідти на гаманець НОМЕР_2 .

При накладенні арешту на майно слідчий суддя виходив із необхідності збереження речових доказів та уникнення настання негативних наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відтак доводи захисника про необґрунтованість накладення арешту суд відхиляє.

Своєю заявою потерпілий ОСОБА_6 не заперечує проти скасування арешту з криптогаманця, оскільки викрадене майно відшкодовано.

Водночас, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Таким чином, на підставі вищенаведеного слідчий суддя доходить висновку, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба.

Так, при вирішенні вказаного питання, слідчий суддя враховує відсутність подальшої потреби у застосуванні арешту майна, оскільки з арештованим майном проведено усі необхідні процесуальні дії та жодна зі сторін не заперечує проти його скасування.

З огляду на викладене та враховуючи, що за загальним правилом, застосування заходу забезпечення кримінального провадження можливе, зокрема коли потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні сторони обвинувачення, з метою недопущення перешкоджання реалізації права на вільне володіння і користування своїм майном, слідчий суддя доходить висновку, що арешт, накладений на системний криптогаманець слід скасувати.

Керуючись статтями 174, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0003585, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.12.2022 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт, накладений Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 08.02.2023 року на майно у кримінальному провадженні №0003585, а саме: з криптогаманеця НОМЕР_2, що зареєстрований на громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН НОМЕР_1 із скасуванням заборони користування та розпорядження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1