Провадження № 1-кс/638/3201/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

01.12.2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, згідно прохальної частини якої просить: зобов`язати начальника ХРУП №3 ГУНП в Харківській області відповідно до вимог ст. 214 КПК України негайно внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ЄО №23778 від 26.11.2023 року про вчинення кримінального правопорушення; зобов`язати уповноважену особу, з моменту внесення таких відомостей надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності ст. 214 КПК України та надати пам`ятку про права й обов`язки потерпілого у відповідності абз. 2 ч.2 ст.55 КПК України. Скаргу обґрунтовує тим, що 26.11.2023 року скаржник подав заяву до Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, про що отримав талон повідомлення, яка зареєстрована в ЖЕО №23778. Так як не надходять відповіді або постанови щодо факт у внесення до ЄРДР, скаржник вважає, що вчиняється бездіяльність слідчим ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області, що призвела до того, що не розпочато досудове розслідування, чим порушені процесуальні права скаржника як потерпілої особи.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив. Виклик в судове засідання заявника здійснювався шляхом направлення смс-повідомлення. Згідно довідки про доставку смс-повідомлення, повістка про виклик до суду на 20.12.2023 року доставлено 05.12.2023 року. До суду 20.12.2023 року надійшло повідомлення від ОСОБА_3 про надання відомостей про наступне судове засідання, оскільки отримання повістки в електронному вигляді не є доказом про належне сповіщення. Суд не враховує та не бере до уваги цей факт, оскільки сам заявник у прохальній частині своєї скарги просить суд повідомити про дату судового засідання за допомогою телефону/додатку «вайбер»/смс, тобто цим самим ОСОБА_3 надав свою згоду на отримання повідомлення про виклик до суду в електронному вигляді.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Також суд зазначає, що подана заява від 20.12.2023 року не містить прохальної частини про відкладення розгляду справи або поважності причин неявки, а навпаки підтверджує факт обізнаності заявника про дату розгляду справи, що свідчить про зловживання своїми правами з боку заявника.

Враховуючи викладене, а також строки розгляду вказаної справи, суд дійшов до висновку про розгляд справи без участі заявника.

Представник Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області або представник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова в судове засідання не з`явились.

Проте до суду надано інформацію від Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області, з якої вбачається, що матеріал, зареєстрований в ІКС ІПНП Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області за №23778 від 26.11.2023 року за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність працівників ХРУП №3 ГУНП в Харківській області 29.11.2023 року за вих. №14147/119-60/01-2023 надіслано директору територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві для прийняття рішення згідно чинного законодавства.

Відповідно до положень частини 4 статті 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до частини 1 статті 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За змістом статті 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя дійшов до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Беручи до уваги наведене, положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною 1 статті 2 Кримінального кодексу України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчим суддею встановлено, що 26.11.2023 року ОСОБА_3 звернувся до Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області із заявою, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань по факту самоправства чергового ОСОБА_4 , який не надав пам`ятку про права та обов`язки потерпілого. Попередню правову кваліфікацію злочину заявник зазначає статтю 356 Кримінального кодексу України.

Інспектором черговим поліції Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 прийнято заяву про кримінальне правопорушення та зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналу єдиного обліку) ХРУП №3 за №23778 та залишено контактний номер телефону для отримання інформації про результати розгляду заяви.

Слідчий суддя звертає увагу, що скаржником не надано доказів того, що останній звертався до органу поліції з запитом про надання інформації щодо розгляду поданої заяви від 26.11.2023 року.

Відповідно пункту 4, 5 частини 5 статті 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вищенаведене узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування ВССУ N 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 р., за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У своїй заяві від 26.11.2023 року скаржник зазначає попередню кваліфікацію вчинено кримінального правопорушення за статтею 356 Кримінального кодексу України.

Стаття 356 Кримінального кодексу України передбачає кримінальну відповідальність за самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Самоправство є кримінально караним лише за умови заподіяння діями винного значної шкоди інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Злочин вважається закінченим з моменту настання наслідків - значної шкоди інтересам громадянина, державним або суспільним інтересам або інтересам власника.

Попри викладене, скаржником ані до матеріалів справи, ані в судовому засіданні не надано доказів того, що зі сторони працівника поліції завдано будь-якої значної шкоди інтересам скаржника ОСОБА_6 .

Окрім цього, слідчий суддя позбавлений можливості з`ясувати відносно якої особи начебто повинен був складатись протокол про адміністративне правопорушення та чи дійсно ОСОБА_3 має відношення до вказаного матеріалу.

Також слідчий суддя зазначає, що черговий Харківського управління поліції №3 Головного управління Національної поліції ОСОБА_4 є службовою особою, а тому службова особа, яка вчинила самовільні дії, підлягає відповідальності за статтею 365 Кримінального кодексу України.

Відповідно до частини 4 статті 216 КПК України, слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень в тому числі, які вчинені працівниками правоохоронних органів.

Отже, заступником начальника-начальником СВ ХРП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 правомірно направлено матеріал до Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтава для прийняття рішення, а тому слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 26.11.2023 року, оскільки бездіяльність уповноваженої особи Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області відсутня.

Керуючись ст.ст. 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: