У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/12482/23

№ 1-кс/183/141/24

16 січня 2024 року м. Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 вересня 2023 року за № 0001250 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Новомосковськ Дніпропетровської області, з повною загальною середньою освітою, одруженого, який має на утримані малолітню дитину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дружину, працює комірником у ФОП « ОСОБА_7 », мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_5 , -

в с т а н о в и в :

до слідчого судді надійшло зазначене клопотання з якого вбачається, що в провадженні СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 вересня 2023 року за № 0001250 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання стороною обвинувачення зазначено, що встановлені під час досудового розслідування обставини та зібрані докази, свідчать про обґрунтованість повідомленої громадянину ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України. Враховуючи особу підозрюваного, вважали наявними ризики, визначені п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час судового розгляду прокурор заявлене клопотання підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеним у клопотанні письмово, а також заперечував, стосовно доводів сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу більш м`якого ніж, тримання під вартою.

Слідчий також в повному обсязі підтримав клопотання та, посилаючись на ті ж підстави, просив його задовольнити. Здійснивши практично усі слідчі дії у вересні 2023 року у вказаному кримінальному провадженні, в тому числі і отриманий висновок експерта від 25.09.23; до 29 грудня 2023 року ОСОБА_5 не було повідомлено про підозру через те, що з`ясовувалися відомості щодо перебування його у складі ЗСУ або інших формувань.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив не обирати йому запобіжний захід пов`язаний з триманням під вартою, через те, що у нього на утриманні перебувають малолітня дитина 4-ох місяців та дружина, він має постійне місце проживання та роботи. Зобов`язується виконувати усі обов`язки, які на нього будуть покладені, та не вчиняти протиправних дій.

Вислухавши учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя проходить до наступних висновків, а саме:

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» затверджено зазначений Указ. Строк дії воєнного стану в Україні продовжений і на сьогодні.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

На підставі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

21 вересня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001250 внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

29 грудня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України у кримінальному провадженні №0001250.

29 лютого 2024 року закінчується строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, відповідно до ч. 3 ст. 219 КПК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що у невстановленому досудовим розслідуванням місці, дату та час, але не пізніше 20 вересня 2023 року, ОСОБА_5 знайшов пістолет з маркуванням «SUR-2608, 9mm P.A.K A2YSRASYS01-2200070». Визначивши для себе вищевказаний пістолет, як вогнепальну зброю, у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, направлений на придбання та носіння вказаної вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на придбання та носіння вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, ОСОБА_5 , знаходячись у не встановленому досудовим розслідуванням місці, дату та час, але не пізніше 20 вересня 2023 року, без передбаченого законом дозволу придбав пістолет із маркуванням «SUR-2608, 9mm P.A.K НОМЕР_1 ». Після чого, продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, 20 вересня 2023 року ОСОБА_5 , тримаючи при собі вищевказаний пістолет, переніс його у двір будинку АДРЕСА_2 .

20 вересня 2023 року о 22 годині 21 хвилині до чергової частини Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що поблизу будинку №31 по вул. Гетьманська в м. Новомосковськ Дніпропетровської області знаходиться чоловік, який зберігає при собі пістолет.

Виїздом слідчо-оперативної групи на місце події поблизу будинку №31 по вул. Гетьманській у м. Новомосковськ, Дніпропетровської області встановлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідно до ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» співробітники поліції підійшли до останнього з метою перевірки документів та запитали чи має він при собі заборонені предмети, на що ОСОБА_5 у присутності двох понятих надав слідчому для огляду пістолет, який відповідно до висновку судової експертизи зброї є короткоствольною гладкоствольною вогнепальною зброєю самозарядним пістолетом, моделі «SUR-2608», № НОМЕР_2 , калібру 9 мм Р.А.K. промислового виробництва фірми «ATAK arms ltd.» (Туреччина), який класифікується виробником як сигнальний (стартовий) пістолет, однак у вказаному вигляді в стволі пістолета відсутній запобіжний елемент, що перешкоджає проведенню пострілів снарядами, внаслідок чого даний пістолет не відповідає вимогам до стартових пістолетів, а тому відноситься до короткоствольної гладкоствольної вогнепальної зброї, яку ОСОБА_5 придбав та носив без передбаченого законом дозволу.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 1 ст. 263 КК України, тобто придбання, носіння вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв для її визначення. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 20.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення ЄСПЛ від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р. наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Враховуючи зібрані органом досудового слідства докази та встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає обґрунтованою повідомлену громадянину ОСОБА_5 підозру у вчиненні кримінального правопорушення, який попередньо кваліфікований за ч. 1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя враховує, що вказаний у клопотанні слідчого ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеним.

Так, про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що у провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувають кримінальні провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у яких ще не прийняті рішення; у означеному кримінальному провадженні ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відповідно до ст. 12 КК України віднесений до категорії тяжких та за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

В той же час, ОСОБА_5 має постійне місце проживання та роботи, на його утриманні перебувають малолітня дитина 4-ох місяців та дружина ВПО.

Також слід зазначити, що у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 21 вересня 2023 року за попередньою кваліфікацією за ч. 1 ст. 263 КК України отриманий висновок експерта 25.09.23, а також усі слідчі дії, окрім вручення підозри та допиту ОСОБА_5 , як підозрюваного здійснені у вересні 2023 року. Слідчим в судовому засіданні повідомлено, що підозрюваний виконував усі покладені на нього обов`язки, однак після оголошення йому підозри 29.12.23 йому не повідомлялося про дату та місце розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відомостей про те, що з моменту внесення відомостей до ЄРДР ОСОБА_5 не виконувалися покладені на нього обов`язки не надано.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (ч. 2 ст. 177 КПК).

В даному конкретному випадку, сторона обвинувачення може ініціювати застосування запобіжного заходу лише у зв`язку з необхідністю запобігання спробам особи, які мають виявлятися в реальних діях, а не через їх уявну можливість вчинення чи у припущеннях таких дій у майбутньому. Якщо дослівно тлумачити термін «запобігання спробам», то за змістом воно є тотожним поняттю «припинення розпочатої дії». Умовно його можна вважати співмірним з категорією «замах», що застосовується у визначенні стадій вчинення злочину, та вважається вчиненням особою з прямим умислом діяння, безпосередньо спрямованого на настання наслідків, у цьому випадку визначених у ч. 1 ст. 177 КПК.

Аналіз вимог ст. 177 КПК України свідчить про те, що суд повинен надавати оцінку законності та обґрунтованості клопотання сторони обвинувачення, в якому має бути доведено «існування спроб», перелічених у п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання про відмову у задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З огляду на наявність обґрунтованої підозри та ризику, визначеного у п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Відповідно до вимог ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, крім наявності ризиків, зазначених вище, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце проживання, працює, має на утриманні дитину 4-х місяців та дружину, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, що віднесене законом до категорії тяжких.

Саме такий обраний запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного в межах строку досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя враховує, що строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає застосуванню до закінчення строку досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною з 21-00 години до 06-00 години залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , окрім випадків необхідності отримання підозрюваним невідкладної медичної допомоги та в разі виникнення надзвичайних ситуацій, які б унеможливили безпечне для життя та здоров`я перебування підозрюваного у житлі строком до 29 лютого 2024 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, прокурора Новомосковської окружної прокуратури та суду за першою вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, за наявності;

5) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно з ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 16 січня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1