Справа № 473/5285/23
Номер провадження1-кп/473/365/2023
ВИРОК

іменем України

"25" грудня 2023 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

законного представника неповнолітнього ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

представника служби в справах дітей Вознесенської міської ради ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вознесенську кримінальне провадження №0000148 за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новогригорівка Вознесенського району Миколаївської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, який не працює, неодружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

16.06.2023 року у невстановлений час, у неповнолітнього ОСОБА_6 , який перебував за місцем свого мешкання, був обізнаний про встановлений чинним законодавством порядок здійснення рибного добувного промислу, виник злочинний умисел, направлений на здійснення незаконного добувного промислу на річці Південний Буг, яка протікає в межах с. Білоусівка Вознесенського району Миколаївської області. З метою реалізації злочинного умислу, 16.06.2023 року неповнолітній ОСОБА_6 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним промислом, з корисливих мотивів, з метою незаконного вилову водних біоресурсів без наявного дозволу на вилов, взявши із собою завчасно приготовлення гідро (неопреновий) костюм для підводного полювання, водолазні ласти, маску з дихальною трубкою та ремінь з грузилами, прибув до берегу річки Південний Буг, яка протікає в межах с.Білоусівка Вознесенського району Миколаївської області. В подальшому, на березі річки, одягнувши завчасно приготовлений гідро (неопреновий) костюм для підводного полювання, водолазні ласти, маску з дихальною трубкою, та ремінь з грузилами, пірнув до водойми, де близько 16:20 год., неповнолітній ОСОБА_6 , реалізуючи злочинний умисел на незаконне зайняття рибним промислом, діючи у період заборони вилову річкового раку через нерест, за допомогою гідро (неопренового) костюму для підводного полювання, водолазних ластів, маски з дихальною трубкою та ременя з грузилами, видобув та витяг з річки Південний Буг водні біоресурси, а саме рака річкового у кількості 87 особин, чим заподіяв матеріальну шкоду державі в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області в сумі 289 884 грн., що у сукупності з критеріями добування великої кількості водних ресурсів (87 особин) та виловом в період нересту, становить істотну шкоду.

Обвинувачений ОСОБА_6 винним себе в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, визнав частково та пояснив, що він з ОСОБА_10 та іншими хлопцями приїхали на р.Південний Буг, щоб відпочити. В автомобілі в нього та ОСОБА_10 були костюми для підводного полювання. На річці вони вирішили наловити раків та риби, щоб потім їх з`їсти. ОСОБА_6 ловив раки собі та складав у сумку, а ОСОБА_10 збирав раки собі у сумку. Через деякий час вони побачили на горі автомобіль працівників рибоохорони. Тоді ОСОБА_6 та ОСОБА_10 вийшли на берег, сховали сумки до очерету і в цей час до них під`їхали працівники рибоохорони. Обвинувачений та його товариш показали, де знаходяться сумки з раками. Працівники рибоохорони повідомили їм, що випустять раків до річки і порахують лише тих, які не будуть живими. Всі раки були живі і ОСОБА_6 вважає, що працівники рибоохорони повинні були випустити їх до річки, але вони чекали три години до приїзду працівників поліції, а потім працівники поліції заборонили випускати раків до води. Вважає, що його діями шкоди завдана не була і якщо б працівники рибоохорони своєчасно випустили раків до річки, то ніякої шкоди взагалі б не було.

Але вина ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, повністю підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами.

Представник потерпілого ОСОБА_5 , пояснила суду, що діями неповнолітнього ОСОБА_6 , який виловив в р.Південний Буг 87 особин рака, державі в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївської області були спричинені матеріальні збитки в сумі 289 884 грн.

Свідок ОСОБА_11 пояснив суду, що він є головним державним інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохороний патруль» . Був рейд рибоохоронного патруля на р. Південний Буг в районі с.Білоусівка. У бінокль вони побачили, що два чоловіки пірнають у костюмах для підводного полювання. Вони поїхали на місце, де побачили цих чоловіків. Коли вони під`їхали, то назустріч їм йшли два чоловіка в спорядженні для підводного полювання. Один з цих чоловіків був ОСОБА_6 . В кущах лежали маски, ласти та дві сімки. ОСОБА_6 сказав, що одна з сумок його та вказав на неї. Вони викликали працівників поліції. При огляді було встановлено, що в сумці знаходились 87 особин раків, які за розмірами були значно менші за дозволені роміри для видобутку, вони всі були пошкодженні, але живі.

Свідок ОСОБА_12 пояснила суду, що вона з друзями відпочивали на річці в с. Білоусівка. Вона бачила хлопців, які ловили рибу та раків. Серед цих хлопців був і ОСОБА_6 . Через деякий час хлопці пішли далі і вона втратила їх з поля зору. Через деякий час їм зателефонував знайомий і запросив бути понятою. Коли вона під`їхала до місця події, то побачила, що на місці знаходились співробітники поліції та рибінспекції. На місці події вона бачила костюм для підводного полювання та ласти. Також була сумка в якій були раки.

Свідок ОСОБА_13 пояснив суду, що його та ОСОБА_12 запросили бути присутніми в якості понятих. Коли вони під`їхали до місця події там був ОСОБА_6 , на землі лежав костюм для підводного полювання та маска, також в сумці лежали раки, які перераховували при понятих.

Згідно протоколу огляду місця події від 16.06.2023 року з таблицею зображень, дізнавачем було оглянуто ділянку місцевості, що знаходиться на р. Південний Буг, в межах с.Білоусівка Вознесенського району Миколаївської області. На даній ділянці знаходяться костюм для підводного полювання, маска з дихальною трубкою, водолазні ласти, ремінь з грузками зі свинцю та чорна сумка з тканини в якій знаходяться раки в кількості 87 особин розмірами від 6,5 до 10,5 см. Раки передані інспектору Миколаївського рибоохоронного патрулю ОСОБА_11 , інше майно вилучено до Вознесенського РУП.

Згідно розписки головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохороний патруль» від 16.06.2023 року, він отримав від працівників поліції 87 особин раків розміром 6,5-10,5 см.

Згідно інформації Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області відповідно до Постави КМУ від 21.11.2011 року за №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» виловом 87 особин річкових раків 16.06.2023 року, були заподіяні збитки в сумі 289 884 грн. Виловлені водні біоресурси є молоддю і заборонені до вилучення. Рибним запасам України біла заподіяна істотна шкода і дані дії неминуче вплинуть на якість відтворення популяції зазначеного виду водних біоресурсів в річці Південний Буг.

Згідно інформації Інституту Рибного Господарства від 20.06.2023 року, шкода рибному господарству України, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №0000148 від 16.06.2023 року, є істотною.

Згідно висновку експерта №2711/23-27 від 13.09.2023 року, розмір шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, внаслідок незаконного, вилову водних біоресурсів, а саме річкових раків 87 особин в річці Південний Буг поблизу с.Білоусівка Вознесенського району Миколаївської області становить 289 884 грн. За результатами дослідження наданих на експертизу матеріалів кримінального провадження, завдано істотну шкоду за критеріями добування великої кількості водних біоресурсів та вилов в період нересту (відтворення).

В судовому засіданні головний спеціаліст відділу іхтіології державного «Рибоохороного патруля» ОСОБА_14 пояснила суду, що раки ОСОБА_6 були виловлені під час нересту. Зазначає, що рак є нічною твариною, нормальна життєдіяльність якого відбувається за температурі не більше ніж +24. ОСОБА_6 був здійснений вилов рак у денний час, температура повітря 16.06.2023 року в період з 12:00 до 16:00 год. була +28, а отже при цій температурі відбувається усушування панциру раків та травма інших органів.. Крім того рак дихає не атмосферним повітрям, а розчинним у воді киснем. В сумці, куди складались раки, відбувалась зміна тиску та тертя, а отже пошкодження особин раків. Вважає, що в разі, якщо б раки і були випущені назад до водойми, вижило б не більше 3% з них.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №018108/413 від 16.06.2023 року, 16.06.2023 року біля р.Південний Буг Вознесенського району Миколаївської області, поблизу с.Білоусівка, ОСОБА_6 здійснював вилов ручним збиранням за допомогою спорядження для підводного полювання, річного раку в кількості 87 особин. Дані раки річні вагою 3,2 кг. передані до КУ «Міський геріатричний будинок».

Згідно постанови Вознесенського міськрайонного суду від 11.07.2023 року справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_6 за ч.4 ст.85 КК України була закрита, матеріали справи, відповідно до ст..253 КУпАП, направлені до Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївської області.

Аналізуючи викладене, суд вважає, що зазначені докази є узгодженими між собою та іншими доказами у справі, сумніву в своїй належності, достовірності та допустимості не викликають.

Захисником ОСОБА_8 в судовому засіданні наданий відеозапис на якому відображений момент перерахунку раків, але даний відеозапис суд не може прийняти до уваги, так як на даному відеозапису відсутня інформація про час в який був здійснений даний відеозапис, не видно жодної особи, яка була на місці події, отже згідно даного відеозапису не можливо встановити, що події на ньому зафіксовані є саме подіями, які відбулись 16.06.2023 року за участю обвинуваченого ОСОБА_6 .

Також, захисник обвинуваченого зазначив, що ОСОБА_6 скоїв замах на незаконне зайнятті рибним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, так як шкоду саме діями ОСОБА_6 завдано не було.

Суд не може прийняти до уваги доводи захисника обвинуваченого про те, що виловом біоресурсів ОСОБА_6 не була заподіяна істотна шкода, так як особини раків, який оглядав дізнавач, були ще живі і саме через те, що раки не були випущені працівниками рибоохоронного патруля назад до р. Південний Буг і була заподіяна шкода.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля № 17 від 10.12.2004, під незаконним заняттям рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом (ст..249 КК України) треба розуміти таке вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, яке здійснюється з порушенням чинного законодавства, що регулює порядок і умови промислового, любительського, спортивного рибальства, іншого використання водних живих ресурсів. Зокрема, незаконним є промисел, який здійснюється всупереч існуючим правилам: без належного на те дозволу, в заборонений час, у недозволених місцях, із застосуванням заборонених знарядь лову, з перевищенням установлених лімітів чи норм вилову. Під промислом розуміються як один акт добування риби, тварин чи рослин, так і неодноразове вчинення таких дій.

Відповідальність за кримінальне правопорушення, передбачений ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати,

зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період

нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є

труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи

рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо. Якщо

внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за

наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або

ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Дослідженими по справі доказами підтверджується, що ОСОБА_6 було здійснено незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке виразилось в незаконному зайнятті рибним промислом, діючи у період заборони вилову річкового раку через нерест, так як відповідно до підп. 5п.4 розділу 4 „Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року №700 забороняється добування (вилов) раків у період їх линьки і виношування ними ікри.

Згідно пояснень головного спеціалісту відділу іхтіології «Рибоохороного патруля» ОСОБА_14 раки були виловлені під час нересту, їх нормальна життєдіяльність була порушена, через те, що ОСОБА_6 був здійснений вилов раків у денний час, температура повітря 16.06.2023 року в період з 12:00 до 16:00 год. була +28, а отже при цій температурі відбувається усушування панциру раків та травма інших органів, під час знаходження не у воді, раки не мали змогу дихати розчинним у воді киснем,яким вони дихають знаходячись в природному середовищі, в сумці, куди складались раки, відбувалась зміна тиску та тертя, а отже пошкодження особин раків.

Крім того, слід зазначити, що відповідно до ч.1 ст.15 КК України, замахом на кримінальне правопорушення є вчинення особою з прямим умислом діяння (дії або бездіяльності), безпосередньо спрямованого на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого відповідною статтею Особливої частини цього Кодексу, якщо при цьому кримінальне правопорушення не було доведено до кінця з причин, що не залежали від її волі.

Але в судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_6 виконав усі активні дії, які він вважав за необхідне виконати, та довів кримінальне правопорушення до кінця. Так, він видобув 87 особин раків, склав їх до сумки, витягнув з води та маючи змогу ними розпорядитись, сховав, помітивши працівників рибоохорони.

А отже, суд вважає доведеним, що саме діями ОСОБА_6 , який в період нересту виловив 87 особин раку і була спричинені істотна шкода в сумі 289 884 грн.

Дії обвинуваченого ОСОБА_6 , які виразилися в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, належить кваліфікувати за ч. 1 ст.249 КК України.

Обставинами, які пом`якшують покарання обвинуваченого ОСОБА_6 , згідно зі ст.66 КК України, є вчинення кримінального правопорушення неповнолітнім.

Обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого ОСОБА_6 , згідно зі ст. 67 КК України, суд не вбачає.

Згідно абз.7 п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2003 року №7 «Про практику призначення судами кримінального покарання» суд не вправі перейти до більш м`якого виду покарання у випадках, коли санкцією закону, за яким засуджується особа, передбачено лише такі покарання, які з огляду на її вік чи стан не можуть бути до неї застосовані. В таких випадках суд, за наявності до того підстав, відповідно до ст. 7 КПК повинен закрити справу і звільнити особу від кримінальної відповідальності або постановити обвинувальний вирок і звільнити засудженого від покарання.

Згідно п. 18 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року №5 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про злочини неповнолітніх», якщо санкцією закону, за яким засуджується неповнолітній, передбачено лише такі види покарань, які з огляду на вік підсудного чи його стан не можуть до нього застосовуватися, суд звільняє його від кримінальної відповідальності із застосуванням примусових заходів виховного характеру, або відповідно до ст.. 7 КПК закриває справу і звільняє його від кримінальної відповідальності, або постановляє обвинувальний вирок і звільняє засудженого від покарання.

Санкцією ч.1 ст. 249 КК України, передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років.

Відповідно до ч.1 ст.98 КК України до неповнолітніх, визнаних винними у вчиненні кримінального правопорушення, судом можуть бути застосовані такі основні види покарань: 1) штраф; 2) громадські роботи; 3) виправні роботи; 4) арешт; 5) позбавлення волі на певний строк.

Частиною 1 ст.99 КК України, передбачено, що штраф застосовується лише до неповнолітніх, що мають самостійний доход, власні кошти або майно, на яке може бути звернене стягнення.

Згідно ч.3 ст.99 КК України до неповнолітнього, що не має самостійного доходу, власних коштів або майна, на яке може бути звернене стягнення, засудженого за вчинення кримінального правопорушення, за яке передбачено основне покарання лише у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано покарання у виді громадських робіт або виправних робіт згідно з положеннями статей 100, 103 КК України.

З урахуванням викладеного, суд вважає за неможливе призначити обвинуваченому ОСОБА_6 за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України , будь-яке з покарань, передбачених санкцією цієї статті, так як ОСОБА_6 кримінальне правопорушення вчинив будучи неповнолітнім, не працює, не навчається, самостійного доходу,власних коштів або майна,на яке може бути звернене стягнення,не має.

Також, слід зазначити, що примусові заходи виховного характеру також не можуть бути застосовані до обвинуваченого при звільненні його від показання за ст..105 КК України, оскільки відповідно до ч.1 ст.105 КК України, за вказаною нормою підлягає звільненню судом від покарання із застосуванням примусових заходів виховного характеру виключно неповнолітній, щодо якого буде визнано, що внаслідок щирого розкаяння та подальшої бездоганної поведінки він на момент постановлення вироку не потребує застосування покарання.

Натомість в даному випадку ОСОБА_6 винним себе в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України, визнав частково, відсутнє щире каяття в скоєні кримінального правопорушення, тому відсутні підстави для застосування до обвинуваченого ст..105 КК України .

Вирішуючи заявлений Управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївської області цивільний позов про стягнення з ОСОБА_6 матеріальної шкоди у розмірі 289 884 ,00 грн., суд приходить до наступного висновку. Позов обґрунтований тим, що внаслідок протиправних дій обвинуваченого потерпілому спричинена матеріальна шкода заподіяна внаслідок незаконного добування водних безхребетних.

Відповідно до ч. 5 ст.128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

У відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з висновком експерта №2711/23-27 від 13.09.2023 року, розмір шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, внаслідок незаконного, вилову водних біоресурсів, а саме річкових раків 87 особин в річці Південний Буг поблизу с.Білоусівка Вознесенського району Миколаївської області становить 289 884 грн.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Таким чином, враховуючи те, що вина ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку доведена, на теперішній час він досяг повноліття, суд приходить до висновку, що позов Державного агентства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.124 КПК України всі судові витрати покладаються на обвинуваченого та підлягають стягненню з нього.

Відповідно до ч.1 ст.96-1 КК України, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші , цінності чи інше майно були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Таким чином на підставі ст. ст. 96 - 1, 96-2 КК України внаслідок вчинення ОСОБА_6 кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, спеціальній конфіскації, тобто примусовому безоплатному вилученню у власність держави, підлягають незаконно виловлені раки в кількості 87 особин, костюм для підводного полювання з маркуванням «BEUCHAT», маска з дихальною трубкою зелено-жовтого кольору, водолазні ласти з маркуванням «DOL VOR», ремінь на якому розміщено 5 грузил з свинцю, сумку чорну з тканини, як засоби та знаряддя кримінального правопорушення відповідно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 373, 374КПК України, суд

УХВАЛИВ:

ОСОБА_6 визнати винним в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та звільнити його від покарання.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь на користь держави в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївської області матеріальну шкоду, завдану внаслідок спричинення кримінального правопорушення, в сумі 289 884 (двісті вісімдесят дев`ять тисяч вісімсот вісімдесят чотири) гривні.

Стягнути з ОСОБА_6 витрати на користь держави в сумі 3 823 (три тисячі вісімсот двадцять три) гривні 68 коп. за проведення судової експертизи.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 21.06.2023 року, на костюм для підводного полювання з маркуванням «BEUCHAT», маска з дихальною трубкою зелено-жовтого кольору, водолазні ласти з маркуванням «DOL VOR», ремінь на якому розміщено 5 грузил з свинцю, сумку чорну з тканини.

Речові докази по справі: костюм для підводного полювання з маркуванням «BEUCHAT», маска з дихальною трубкою зелено-жовтого кольору, водолазні ласти з маркуванням «DOL VOR», ремінь на якому розміщено 5 грузил з свинцю, сумку чорну з тканини, які зберігаються в кімнаті речових доказів Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївської області, на підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України, конфіскувати у власність держави.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок може бути оскаржений до Миколаївського апеляційного суду через Вознесенський міськрайонний суд усіма учасниками процесу протягом 30 днів з моменту його оголошення.

Суддя: