Справа № 455/755/23
Провадження № 1-кс/455/145/2023
УХВАЛА

21 квітня 2023 року м. Старий Самбір

СТАРОСАМБІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши подане у кримінальному провадженні №0000188 від 18.04.2023 року слідчим СВ ВП №1 Самбірського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Добромиль Старосамбірського району Львівської області, адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, з середньо - спеціальною освітою, неодружений, непрацюючий, знятий з військового обліку, останній раз судимий 14.11.2016 року Старосамбірським районним судом Львівської області за ч.1 ст.125, ч.2 ст.186 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

ЗМІСТ КЛОПОТАННЯ СТОРОНИ ОБВИНУВАЧЕННЯ

Сторона обвинувачення звернулась до суду із клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в обґрунтування якого, вказує, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим за вчинення умисних корисливих злочинів, повторно, в умовах воєнного стану, який оголошено згідно Указу Президента №64/2022 від 24.02.2022року "Про введення воєнного стану в Україні", який продовжений згідно Указу Президента №341/2022 від 17.05.2022 року, Указу Президента №573/2022 від 12.08.2022, Указу Президента № 757/2022 від 07.11.2022 року та Указу Президента № 58/2023 від 06.02.2023 року, свідомо ігноруючи особливий стан в Україні, близько 09:00 год. 16.04.2023, перебуваючи в м. Добромиль, по вул. Листопадова Самбірського району Львівської області, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, з корисливих спонукань, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, шляхом віджиму металопластикового вікна, проник у житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав грошові кошти 475 доларів США, що становить еквівалентно, станом на 16.04.2023, згідно даних Національного банку України -17370,08 гривень, 350 польських злотих, що становить еквівалентно, станом на 16.04.2023, згідно даних Національного банку України 3041,36 гривень та 8000 гривень, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 28411,44 гривень.

За результатами проведених слідчих дій, 20.04.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України. Під час допиту підозрюваний свою вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнав повністю.

Вказуючи на обґрунтованість повідомленої підозри, а також на наявність ризиків здійснення підозрюваним дій, запобігання спробам яких є метою застосування запобіжних заходів у кримінальному проваджені, сторона обвинувачення звернулась до суду із клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримали клопотання.

ПРАВОВА ПОЗИЦІЯ СТОРОНИ ЗАХИСТУ

Підозрюваний в судовому засіданні пояснив, що вину у вчиненні кримінального провопорушення визнає та просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з позбавлення волі.

ПОЛОЖЕННЯ КРИМІНАЛЬНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ЗАКОНОДАСТВА

Тримання під вартою - це один із передбачених статтею 176 КПК України запобіжних заходів, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (частина 1 статті 183, з урахуванням частини 1 статті 176 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України (частина 2 статті 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, наявність постійного місця роботи, репутацію, майновий стан, наявність судимостей, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки та інші обставини (частина 1 статті 178 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК України).

МОТИВИ СУДУ ПРИ ВИРІШЕННІ КЛОПОТАННЯ

Обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення

Обґрунтована підозра означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення, при цьому, факти, які викликають підозру не повинні бути того ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку. Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень (пункти 126-127 Рішення ЄСПЛ від 10.12.2019 року у справі «Кавала проти Туреччини»).

Виступаючи в ролі такого об`єктивного спостерігача, суд, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, повинен переконатися в існуванні обґрунтованої підозри у вчиненні правопорушення особою, а матеріали надані стороною обвинувачення в обґрунтування відповідного клопотання чітко визначають діяння, яке підозрюваний, нібито, вчинив, і доказово пояснюють зв`язок між підозрюваним та цим діянням.

Результати вивчення та аналізу матеріалів клопотання, а також доводів прокурора на його обґрунтування, дозволяють стверджувати про належний, для поточного етапу досудового розслідування, рівень обґрунтованості тверджень прокурора про те, що кримінальне правопорушення дійсно мало місце і це правопорушення вчинено підозрюваним.

Окрім визнання своєї вини у вчиненні кримінального правопорушення підозрюваним, обґрунтованість підозри підтверджується дослідженими в судовому засіданні матеріалами кримінального провадження, копії яких стороною обвинувачення долучено до клопотання про застосування запобіжного заходу.

Мета застосування запобіжного заходу, ризики перешкоди кримінальному провадженню

Метою застосування запобіжного заходу прокурор вказує забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити.

З огляду на інформацію про особу підозрюваного та спосіб його життя, суд вважає, що прокурором доведено наявність вищевказаних передбачених статтею 177 КПК України ризиків, оскільки в судовому засіданні встановлені обставини того, що підозрюваний: (1) обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років; (2) не має стійких соціальних зв`язків; (3) підозрюється у вчиненні злочину за наявної судимості за вчинення попереднього тяжкого злочину проти власності, (4) підозрюється у вчиненні злочину близько 09:00 години 16.04.2023 , тобто в період часу, коли йому було заборонено слідчим суддею ухвалою Старосамбірського районного суду Львівської області від 11.04.2023 року цілодобово залишати місце свого проживання в межах застосованого до нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту у іншому кримінальному провадженні.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів

З огляду на вищевикладені відомості про особу підозрюваного та спосіб його життя, оцінюючи в сукупності відомості, зокрема, про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, те, що він не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема чинити тиск на свідків та потерпілу, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки схильний вчиняти кримінальні правопорушення проти власності, за що був раніше засуджений та відбував покарання, суд дійшов висновку про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

ВИСНОВКИ СУДУ

Підсумовуючи вищевикладене, суд зазначає, що клопотання про застосування запобіжного заходу подано стороною обвинувачення на передбачених кримінальним процесуальним законом підставах та для досягнення легітимної мети, яка може бути досягнута шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що у даному випадку буде розумним та співрозмірним обмеженням права підозрюваного з огляду на завдання кримінального провадження та суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Керуючись статтями 2, 132, 309, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк шістдесят днів - до 19.06.2023 року включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень 00 копійок.

У разі внесення застави у розмірі, визначеному в ухвалі, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду, а також покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії даної ухвали встановити до 19.06.2023 року.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1