У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність посадових осіб Шостого СВ ТУ ДБР, розташованого у м.Львові, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

в с т а н о в и в:

на розгляд слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшли матеріали вищевказаної скарги.

Скарга обґрунтована тим, що ОСОБА_4 звертався до ТУ ДБР розташованого у м.Львові із заявою про вчинення кримінального правопорушення. Між тим, вказана заява працівниками органу правопорядку була проігнорована, що свідчить про наявність протиправної бездіяльності. Також представником ОСОБА_4 подано клопотання про поновлення строку на подання скарги.

У судове засідання скаржник та його представник не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, представник скаржника подав заяву про розгляд його скарги без участі.

У судове засідання Шостий СВ ТУ ДБР, розташований у м.Львові, явку уповноваженого представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для поновлення строку її подання, що зумовлює необхідність у залишення такої скарги без задоволення, зважаючи на таке.

Як стверджується у скарзі, ОСОБА_4 звертався до ТУ ДБР розташованого у м.Львові із заявою про вчинення кримінального правопорушення б/н від 26.06.2023.

Відомості про час і дату отримання ТУ ДБР, розташованого у м.Львові, означеної скарги відсутні, оскільки такі представником скаржника не долучено. Між тим, як слідує зі змісту ухвали слідчого судді Личаківського районного суду міста Львова від 21.07.2023 по справі №463/6248/23, рішення за наслідками подання ОСОБА_4 заяви про вчинення кримінального правопорушення від 26.06.2023 прийнято не пізніше 19.07.2023, позаяк листом від 19.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про надіслання його звернення до ГУНП в Закарпатській області для ініціювання питання проведення службового розслідування щодо можливих неправомірних дій працівників поліції та з інших питань.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

За правилами ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Матеріали скарги не дозволяють встановити точну дату отримання ТУ ДБР, розташованим у м.Львові, заяви про вчинення кримінального правопорушення, що фактично унеможливлює визначення конкретної точки відліку для обчислення процесуального строку оскарження бездіяльності по невнесенню відомостей до ЄРДР. При цьому, як стверджується у досліджуваній скарзі, заява про вчинення кримінального правопорушення б/н від 26.06.2023 до ТУ ДБР у м.Львові скеровувалася шляхом її поштового надсилання. З викладеного, вочевидь, слідує, що саме скаржник має можливість надати інформацію стосовно відстеження поштового відправлення, яким направлялася заява про вчинення кримінального правопорушення.

Водночас у матеріалах скарги міститься достатнього відомостей для висновку про те, що представник ОСОБА_4 зі скаргою звернувся з пропуском передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України строку, зважаючи на таке.

За змістом ухвали слідчого судді Личаківського районного суду міста Львова від 21.07.2023 по справі №463/6248/23 рішення за наслідками подання ОСОБА_4 заяви про вчинення кримінального правопорушення від 26.06.2023 прийнято не пізніше 19.07.2023, позаяк листом від 19.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про надіслання його звернення до ГУНП в Закарпатській області для ініціювання питання проведення службового розслідування щодо можливих неправомірних дій працівників поліції та з інших питань.

Тобто заяву ОСОБА_4 ТУ ДБР у м.Львові отримано не пізніше 19.07.2023. Звідси слідує, що навіть виходячи з того, що датою отримання ТУ ДБР, розташованого у м.Львові, заяви ОСОБА_4 вважати 19.07.2023, то 10-денний строк для оскарження бездіяльності за п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України є пропущеним, оскільки:

1)бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР у такому разі слід обраховувати з 21.07.2023 (день, наступний за тим, у якому закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей);

2)останнім днем строку є 31.07.2023, зважаючи на те, що 30.07.2023 є неділею, тобто неробочим днем;

3)до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 02.08.2023, що підтверджується відміткою на конверті поштового відправлення.

Отже, якщо отримання заяви ТУ ДБР у м.Львові 19.07.2023 зумовлює висновок про пропуск 10-денного строку для оскарження бездіяльність, то отримання такої заяви ще раніше тим більше свідчить про те, що 10-денний строк слід вважати пропущеним.

Таким чином, слідчий суддя констатує, що представник ОСОБА_4 подав скаргу з пропуском 10-денного строку.

Надаючи правову оцінку наявності підстав для поновлення строку звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить із такого.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до положень КПК України поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з пунктом 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Слід звернути увагу на те, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

У вимірі фактичних обставин представник скаржника у клопотанні про поновлення процесуального строку не навів обставин, з якими законодавець пов`язує поважність причин пропуску такого строку.

Більше того, з огляду на неподання представником ОСОБА_4 доказів відстеження поштового відправлення (заяви про вчинення кримінального правопорушення б/н від 26.06.2023) слідчий суддя позбавлений можливості чітко визначити тривалість пропущеного строку та дослідити поважність причин його пропуску. Означений наслідок, на переконання слідчого судді, є наслідком непослідовної поведінки учасника процесу.

У контексті викладеного вище слід звернути увагу на правовий висновок, відображений в ухвалі Верховного Суду від 30.05.2018 по справі №676/7346/15-к, згідно з яким, хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

Поряд із цим, у постанові від 09.04.2019 у справі №306/1602/16-к Верховний Суд зауважив, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання.

Таким чином, клопотання представника ОСОБА_4 про поновлення строку звернення зі скаргою слід залишити без задоволення.

Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Підсумовуючи викладене, слідчий суддя доходить до висновку про необхідність залишення досліджуваної скарги без задоволення.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 про поновлення строку для звернення до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1