Справа № 953/1303/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" травня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000048 від 02.01.2023 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч. 1 ст.115 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_3 ,

потерпілого - ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває затверджений обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000048 від 02.01.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст. 115 КК України.

21.04.2023 року ухвалою Київського районного суду м. Харкова у судовому засіданні за наслідками розгляду клопотаня прокурора та заперечень захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000048 від 02.01.2023 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 продовжений до 19.06.2023 включно.

09.05.2023 захисник ОСОБА_3 подав клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою на домашній арешт та просив його задовольнити.

В обґрунтування своєї позиції адвокатом ОСОБА_3 зазначено, що є всі підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який та такий, що не пов`язаний із триманням під вартою його підзахисного.

Органом досудового розслідування не вірно кваліфіковано його дії. Стороною обвинувачення, безпідставно та без наявних достатніх доказів наявності реальних ризиків подається клопотання про продовження строку тримання під вартою без альтернативи внесення застави. Ризики, передбачені ст. 177 КПК України стороною обвинувачення не підтверджується кожного разу під час заявленння клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно його підзахисного ОСОБА_4 , наразі є такими, що не мають жодного підгрунтя, з урахуванням практики ЄСПЛ.

Обвинувачений ОСОБА_4 , потерпілий ОСОБА_6 підтримали клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.

Прокурор проти клопотання заперечував, просив відмовити в задоволенні клопотання, та зазначив, що на теперішній час продовжують існувати ризики передбачені п. п. 1, 3 і 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що стали підставою для обрання та продовження вказаного запобіжного заходу. Також зазначив, що з урахуванням зміни показів потерпілим, наданими у судовому засіданні, а також обставин того, що ОСОБА_4 , як колишній працівник поліції, обізнаний з методами та заходами роботи правоохоронних органів на даному етапі судового розгляду з великою вірогідністю існує ризик впливу на свідків сторони обвинувачення з метою зміни їх показів.

Заслухавши доводи учасників судового розгляду, вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 21.04.2023 року клопотаня прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задоволено, продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 19.06.2023 включно.

Так, суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, проти життя, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

У даному випадку слід взяти до уваги те, що, офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має, враховуючи суспільну небезпеку кримінального правопорушення, що може свідчити про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чинити вплив на свідків, та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому суд, вирішуючи питання щодо зміни запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому обвинувачується ОСОБА_4 .

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілих, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Зважаючи на тяжкість злочину, який інкримінується ОСОБА_4 суспільну небезпечність та покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, дані про особу обвинуваченого, суд вважає, що ризики , передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання та продовження строку запобіжного заходу не зникли, та продовжують існувати, та виправдовують тримання особи під вартою.

Наведене дозволяє дійти висновку, що жодних даних, які б свідчили про зміну тих обставин, які брав до уваги суд при вирішенні питання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу та продовження строку запобіжного заходу захисником суду не надано.

В судовому засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

В зв`язку з викладеним, суд вважає, що підстави для зміни раніше обраного до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відсутні, а тому в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою на домашній арешт слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 372, 395 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 з тримання під вартою на домашній арешт -відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам судового провадження для відома, начальнику Харківського слідчого ізолятора, де утримується обвинувачений - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1