1Справа № 335/3185/23 1-кс/335/1048/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

До Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_3 , у якій заявник просить визнати бездіяльність посадових осіб ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення та зобов`язати уповноважених осіб ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 02.05.2022.

В обґрунтування скарги зазначено, що 07.05.2022 ОСОБА_3 поштовим зв`язком направив до ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області заяву про те, що невідомі особи неодноразово здійснювали замах на його життя та здоров`я, позбавляли його волі, шляхом отруєння, переслідували його, яку відділ поліції отримав 15.05.2022.

Станом на час подання скарги, в порушення ст. 214 КПК України, посадові особи ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, відомості до ЄРДР не внесли, у зв`язку із чим заявник звернувся до суду із вказаною скаргою.

Судове засідання з розгляду скарги двічі відкладалось слідчим суддею у зв`язку із ненаданням копій матеріалів за заявою ОСОБА_3 від 02.05.2022, та відсутності у слідчого судді заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, відомості за якою, як зазначено заявником незаконно не були внесені до ЄРДР ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

21.04.2023, на запит слідчого судді, від ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області надійшли матеріали за результатами перевірки звернення ОСОБА_3 , яке зареєстроване у ІПНП за № 8494 від 16.05.2023.

У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився. До скарги долучив клопотання у якому, окрім іншого, просив розглядати скаргу без його участі.

ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області та Вознесенівська окружна прокуратура м. Запоріжжя повідомлені належним чином про час і місце розгляду скарги, проте, до судового засідання представники органу поліції та прокуратури не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, будь-яких заяв, клопотань щодо суті розгляду скарги не подавали.

Враховуючи скорочені строки розгляду скарги на бездіяльність слідчого, та наявність у розпорядженні слідчого судді необхідних для розгляду скарги матеріалів, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника заявника, представника органу, бездіяльність якого оскаржується, а також представника Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, а також матеріали, які надані відділом поліції, слідчий суддя доходить до таких висновків.

Як встановлено слідчим суддею, 07.05.2022 ОСОБА_3 направив до ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області заяву про вчинення кримінального правопорушення.

У вказаній заяві ОСОБА_3 зазначив, що невідомі особи неодноразово здійснювали замах на його життя та здоров`я, позбавляли його волі, шляхом отруєння, та переслідували його.

Вказану заяву ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області отримало, та вона зареєстрована у ІТС ІПНП за № 8494 від 16.05.2022.

ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області було проведено перевірку обставин, повідомлених ОСОБА_3 , та у зв`язку із відсутністю даних та фактів, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю їх розслідування, відомості до ЄРДР внесені не були.

Положеннями статті 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В офіційному тлумаченні частини 2 статті 55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України, від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: (1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; (2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_4 від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Відповідно до висновку, який викладено у постанові Верховного Суду у скоді колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 30.09.2021 прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 02.05.2022 убачається, що він вважає, що невстановлені особи неодноразово здійснювали замах на його життя та здоров`я, позбавляли його волі, шляхом отруєння, переслідували його, а відтак в їх діях наявні ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 14, 28, 115, 130, 182, 361 КК України.

Як зазначає ОСОБА_3 про наявність об`єктивних ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 14, 28, 115, 130, 182, 361 КК України, у діях невстановлених осіб, свідчить те, що вказані особи викрадали його з позбавленням волі на 9 місяців, шляхом отруєння хімічними та радіаційними сполуками; навмисно пошкоджували гальмівну систему його автомобіля; переслідували його та інше.

Перевіривши, повідомлені ОСОБА_3 у заяві до органу поліції обставини, слідчий суддя доходить висновку, що вони містять абстрактний характер, не містять достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність в діях невстановлених осіб ознак об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України. Події, про які йде мова у зверненнях ОСОБА_3 , не є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР кримінального правопорушення, за статтею КК України, при цьому, заявник також не вказує у заяві, яке ж кримінальне правопорушення було вчинено. Також, із звернення ОСОБА_3 неможливо встановити ні предмет, ні межі та напрямок досудового розслідування, яке ним ініціюється.

За таких обставин, попередньо оцінивши відомості, викладені у зверненні ОСОБА_3 до органу поліції, та обставини, слідчий суддя доходить до висновку, що вони не містить жодних об`єктивних даних, які би вказували на те, що в діях будь-яких осіб, наявний склад будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Враховуючи, що скарга ОСОБА_3 містить виключно припущення щодо вчинення відносно нього кримінальних правопорушень невідомими особами, та не містить об`єктивних даних про вчинення вказаними особами кримінальних правопорушень, то слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги, а відтак доходить до висновку, що вказану скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.303, 306-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1