1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/4199/23 1-кс/335/1369/2023
29 травня 2023 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, вдови, з вищою освітою, займає посаду Голови Дніпровської МСЕК Комунальної установи «Обласний центр медико-соціальної експертизи Запорізької обласної ради», неповнолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Старший слідчий СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , за погодженням з процесуальним прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно підозрюваної ОСОБА_5 .
В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до Нової редакції Статуту Комунальної установи «Обласний центр медико-соціальної експертизи» Запорізької обласної Ради, затвердженого Рішенням Запорізької обласної ради від 15.12.2016 № 26, Комунальна установа «Обласний центр медико-соціальної експертизи» Запорізької обласної ради, надалі Центр, належить до закладів охорони здоров`я.
Структурними підрозділами Центру є районні медико-соціальні експертні комісії, в тому числі Дніпровська медико-соціальна експертна комісія.
Метою діяльності Центру є провадження медико-соціальної експертизи хворим, що досягли повноліття, потерпілим від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, інвалідам (далі особи, що звертаються для встановлення інвалідності) з метою виявлення ступеня обмеження життєдіяльності, причини, часу настання, групи інвалідності, а також компенсаторно-адаптаційних можливостей особи, реалізація яких сприяє медичній, психолого-педагогічній, професійній, трудовій, фізкультурно-спортивній, фізичній, соціальній та психологічній реабілітації.
Медико-соціальна експертиза проводиться особам, що звертаються для встановлення інвалідності, за направленням лікувально-профілактичного закладу охорони здоров`я після проведення діагностичних, лікувальних і реабілітаційних заходів за наявності відомостей, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлених захворюваннями, наслідками травм чи вродженими вадами, які спричиняють обмеження життєдіяльності.
Медико-соціальну експертизу проводять медико-соціальні експертні комісії, які входять в структуру Центру.
Висновки комісії, реабілітаційні заходи, визначені в індивідуальній програмі реабілітації інваліда, обов`язкові для виконання органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, реабілітаційними підприємствами, установами та організаціями, в яких працює або перебуває інвалід, незалежно від їх відомчої підпорядкованості, типу і форми власності.
Комісії загального та спеціалізованого профілю визначають, в тому числі, ступінь обмеження життєдіяльності осіб, що звертаються для встановлення інвалідності, групу інвалідності, причину і час її настання.
Безпосереднє управління Центром здійснює головний лікар.
Головний лікар Центру здійснює прийом і звільнення працівників Центру, затверджує положення про структурні підрозділи та посадові інструкції працівників.
01.12.2016 в.о. головного лікаря КУ «ОЦМСЕ» ЗОР ОСОБА_7 затверджено положення про Дніпровську МСЕК.
Відповідно до вказаного Положення Дніпровська МСЕК (далі МСЕК) створена і працює згідно з «Положенням про медико-соціальну експертизу», затвердженого постановою КМУ від 03.12.2009 № 1317 і є структурним підрозділом КУ «Обласний центр медико-соціальної експертизи» Запорізької обласної ради.
Дніпровська МСЕК надає медико-соціальну експертну допомогу хворим та інвалідам Хортицького, Дніпровського районів м. Запоріжжя та Запорізького району Запорізької області. Свою роботу МСЕК проводить за адресою: м. Запоріжжя, вул. Запорізького козацтва, 25.
МСЕК оглядає наступні категорії хворих та інвалідів:
загального захворювання;
До складу Дніпровської МСЕК входять:
- 3 лікаря-експерта: лікар-терапевт, лікар-невропатолог, лікар-хірург, спеціаліст з медико-соціальної реабілітації (лікар однієї з основних клінічних спеціальностей-ортопед-травмолог, або терапевт, хірург, неврапотолог);
- реєстратор медичний.
Голова МСЕК організує роботу комісії, забезпечує якісне проведення медико-соціальної експертизи та несе персональну відповідальність за діяльність комісії.
Обов`язки і права Дніпровської МСЕК
Дніпровська МСЕК визначає:
ступінь обмеження життєдіяльності осіб, що звертаються для встановлення інвалідності, потребу в сторонньому нагляді, догляді або допомозі,реабілітації, реабілітаційний потенціал, групу інвалідності, причину і час її настання;
проводить серед населення роз`яснювальну роботу з питань медико-соціальної експертизи.
Наказом головного лікаря Комунальної установи «Обласний центр медико-соціальної експертизи Запорізької обласної ради» № 38 кп від 14.11.2016 року, ОСОБА_5 призначено на посаду Голови Дніпровської медико-соціальної експертної комісії Комунальної установи «Обласний центр медико-соціальної експертизи Запорізької обласної ради».
Відповідно до посадової інструкції голови МСЕК Комунальної установи «Обласний центр медико-соціальної експертизи Запорізької обласної ради», яка затверджена 15.05.2015 головним лікарем КУ «ОЦ МСЕ» ЗОР, встановлюються його посадові обов`язки.
Відповідно до п.1.2. основними завданнями голови МСЕК є керування роботою та забезпечення якісного проведення медико-соціальної експертизи і реабілітації інвалідів в очолюваній ним комісії, планування роботи з якісного обслуговування населення, профілактики інвалідності і реабілітації інвалідів у зоні обслуговування МСЕК, участь у проведенні медико-соціальної експертизи як фахівця у відповідності до своєї клінічної спеціальності.
Відповідно до п.1.3. на посаду голови МСЕК призначається один із лікарів, що входить до неї.
Відповідно до Розділу ІІ, голова МСЕК:
організовує проведення медико-соціальної експертизи відповідно до покладених функцій;
складає щорічний та щомісячний план-графік роботи МСЕК;
забезпечує проведення засідань у встановлені графіком дні і часи, запобігає скупчення хворих і затримки в роботі комісії;
вивчає з членами комісії медичну експертну документацію перед проведенням огляду хворого;
вирішує питання про необхідність додаткових обстежень в лікувально-профілактичних закладах, консультаціях хворого обласними МСЕК;
роз`яснює особисто інвалідам експертне рішення МСЕК, його обґрунтування, видає довідку МСЕК встановленого зразку;
організовує та контролює заповнення індивідуальної програми реабілітації за встановленою формою інвалідам з урахуванням їх реабілітаційного потенціалу;
контролює продовження строків тимчасової непрацездатності на період відновного лікування;
контролює порядок видачі довідок МСЕК, своєчасність відправлення документів до органів соціального захисту населення й інші установи;забезпечує правильне оформлення, зберігання мед.експертних справ та документів суворого обліку;
веде прийом громадян, консультування з питань медико-соціальної експертизи,реабілітації.
Відповідно до п. 7.2 в межах структурного підрозділу має зв`язки з усіма працівниками, роботою яких керує безпосередньо.
Таким чином, відповідно до п. 1 примітки до ст. 364 КК України, ОСОБА_5 являлась службовою особою комунальної установи та постійно обіймала посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.
Відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» призначаються пенсії по інвалідності внаслідок:
загального захворювання;
каліцтва, не пов`язаного з роботою, інвалідності з дитинства.
Статтею 31 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» залежно від ступеня втрати працездатності визначено три групи інвалідності. Причина, група, час настання інвалідності, строк, на який встановлюється інвалідність, визначаються органом медико-соціальної експертизи згідно із законодавством.
Відповідно до статті 32 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» особи, яким установлено інвалідність, мають право на пенсію, залежно від групи.
Окрім того, статтею 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» встановлено, що не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані визнані в установленому порядку особами з інвалідністю або відповідно до висновку військово-лікарської комісії тимчасово непридатними до військової служби за станом здоров`я на термін до шести місяців (з наступним проходженням військово-лікарської комісії).
У зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого законом України від 24.02.2022 № 2101-ІХ, з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, строк дії якого продовжено до 18.08.2023.
Відповідно до ст. 39 закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» призов резервістів та військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації проводиться в порядку, визначеному цим Законом та Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію». На військову службу під час мобілізації призиваються резервісти та військовозобов`язані, які перебувають у запасі і не заброньовані в установленому порядку на період мобілізації. Призов резервістів та військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації здійснюється для доукомплектування військових посад, передбачених штатами воєнного часу, у терміни, визначені мобілізаційними планами Збройних Сил України та інших військових формувань.
У гр-на ОСОБА_8 маються хронічні хвороби, а саме: мігрень з зоровою аурою, з частими нападами, ВСД: С-подібна завитість правої ЗСА та лівої ХА, астенічний та вестибулоатактичний синдроми, хронічна виразка 12-палої кишки, стадія ремісії, після опікові нормотрофічні рубці правого стегна (Т-20-25), потерпілий проходить лікування у комунальному закладі «Запорізький центр первинної медико-санітарної допомоги № 5» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Запорізького козацтва, 25.
На початку березня 2023року (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено), під час спілкування з медичним працівником зазначеного лікувального закладу ОСОБА_8 стало відомо, що зважаючи на наявність у нього вище перелічених захворювань, він має право на отримання групи інвалідності після проходження медико-соціальної експертизи.
Приблизно в 10-х числах березня 2023 року, більш точний час органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_8 познайомився з ОСОБА_9 , який, в свою чергу, раніше був знайомий з ОСОБА_5 , яка обіймає посаду голови Дніпровської МСЕК, яка обслуговує мешканців Хортицького району м. Запоріжжя. В ході бесіди ОСОБА_8 передав всі наявні у нього медичні довідки та інші документи ОСОБА_9 з метою їх подальшої демонстрації ОСОБА_5 для надання нею висновку щодо можливості отримання ОСОБА_8 групи інвалідності після проходження медико-соціальної експертизи.
Почувши таку відповідь, ОСОБА_9 , будучи свідомим громадянином, займаючи активну громадянську позицію з нетерпимістю до корупційних проявів, розуміючи, що ОСОБА_5 умисно створила умови ОСОБА_8 , за яких останній був змушений надати їй неправомірну вигоду з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо своїх прав і законних інтересів, був обурений такою ситуацією та в подальшому надав згоду на участь у викритті злочинних дій ОСОБА_5 .
В подальшому, ОСОБА_9 вказані вимоги ОСОБА_5 передав ОСОБА_8 , який також був обурений такою поведінкою останньою, після чого вирішив звернутись до правоохоронних органів із відповідною заявою.
12.05.2023 у денний час ОСОБА_9 за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме на подвір`ї приватного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , зустрівся із ОСОБА_5 , та передав надані ОСОБА_8 документи щодо стану його здоров`я з метою їх вивчення ОСОБА_5 та надання нею остаточної відповіді про можливість отримання ОСОБА_8 групи інвалідності.
Детально вивчивши зазначені документи, ОСОБА_5 , в той же день, висловила ОСОБА_9 остаточну вимогу щодо передачі їй неправомірної вигоди саме в розмірі 2000 доларів США та 5000 гривень за надання нею позитивного висновку Дніпровської МСЕК щодо отримання ОСОБА_8 групи інвалідності.
При цьому, ОСОБА_5 наголосила ОСОБА_9 , що у випадку не погодження на вказані вимоги щодо передачі їй неправомірної вигоди, висновок Дніпровської МСЕК за результатами проведення медико-соціальної експертизи ОСОБА_8 буде негативним для нього, і він не отримає групу інвалідності. В подальшому, ОСОБА_9 вказані вимоги передав ОСОБА_8
18 травня 2023 року приблизно о 13 годині 00 хвилин, ОСОБА_8 було видано виписку с акту огляду медико-соціальною експертною комісією та довідку до акту огляду медико-соціальною експертною комісією (видається інваліду) серія 12 ААГ № 164663 про присвоєння останньому безстроково третьої групи інвалідності по причині загального захворювання.
В подальшому, 18 травня 2023 року приблизно о 13 годині 35 хвилин, ОСОБА_5 , обіймаючи посаду голови Дніпровської МСЕК КУ «ОЦ МСЕ» ЗОР, діючи з прями умислом, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, будучи службовою особою комунальної установи, усвідомлюючи неправомірність своїх дій, знаходячись у коридорі на третьому поверсі КНП «Запорізький центр первинної медико-санітарної допомоги № 5» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Запорізького козацтва, 25, одержала від ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 2 000 доларів США (відповідно до офіційного курсу гривні до іноземних валют, встановленого Національним Банком України, станом на 18.05.2023 становило 73 137 грн. 20 коп.) у якості неправомірної вигоди для себе, та 5000 гривень у якості неправомірної вигоди для передачі третій особі, залученої нею, за подальше безперешкодне та позитивне проходження ОСОБА_8 медико-соціальної експертизи для встановлення групи інвалідності і, в подальшому, уникнення призову за мобілізацією та подальшого проходження військової служби у складі Збройних сил України, отримання пенсійного посвідчення, що дає право на отримання пенсії за інвалідністю, та безперешкодний виїзд за межі державного кордону України під час дії військового стану.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваній, слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
Усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ОСОБА_5 злочину, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, усвідомлюючи невідворотність покарання за його вчинення, є ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Дані обставини вказують на наявність ризиків, передбаченого п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити, обрати стосовно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 гривень, покласти на підозрювану такі обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із співробітниками Дніпровської МСЕК, потерпілим ОСОБА_8 та свідком ОСОБА_9 строком на 2 місяці.
Підозрювана та її захисник частково заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили обрати більш менший розмір застави.
Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити частково з таких підстав.
Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).
Зі змісту ч. 1 ст. 177 КПК України вбачається, що запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.
У ч. 1 ст. 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
З матеріалів доданих до клопотання встановлено, що 19.04.2020, о 14 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Отже, відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 набула статусу підозрюваної в цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити, зокрема, такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ надалі також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].
На підтвердження причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, до клопотання додано матеріали, які досліджені у судовому засіданні, а саме копії: заява гр. ОСОБА_8 про вимагання у нього неправомірної вигоди з боку Голови Дніпровської МСЕК Комунальної установи «Обласний центр медико-соціальної експертизи Запорізької обласної ради» - ОСОБА_5 ; протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 , протокол огляду та видачі заздалегідь ідентифікованих засобів, грошових коштів від 18.05.2023; обшуком службових кабінетів №113 та №116 і прилеглих до них приміщень, розташованих на четвертому поверсі КНП «Запорізький центр первинної медико-санітарної допомоги № 5» за адресою: м.Запоріжжя, вулиця Запорозького козацтва, 25, в ході якого в службовому кабінеті ОСОБА_5 були виявлені та вилучені грошові кошти сумі 2 000 доларів США (АВ07223461В, HL59905557D, НВ15997675G, НD96048014A, НВ01764920K, КС27059349А, АВ96857268Е, ВЕ57112883А, FB57075544С, АВ94551852S, АВ50692759І, АЕ72283607В, АВ91316725Q, АВ12286014С, АВ48669489R, СВ09530343F, FВ09240532С, АВ41387647G, АВ00358560L, СВ94658401D) та 5000 гривень (ФГ7320604, УД0878763, ФГ8555798, ВД7647647, ВХ4973825, ФЖ9023862, МА0463311, МБ7887190, СИ9490582, ЛЗ2301012), які є предметом кримінального правопорушення; оригінал журналу обліку направлень на медико-соціальну експертну комісію який містить запис в тому числі стосовно потерпілого ОСОБА_8 ; журнал обліку довідок медико-соціальної експертної комісії, виданих інвалідам, який на зворотному боці аркушу 92 під №1549 містить запис щодо видачі ОСОБА_8 довідки серії 12ААГ №164663 від 18.05.2023 до Акту огляду медико-соціальною експертною комісією; оригінал журналу №4 протоколів засідань медико-соціальної експертної комісії Дніпровської МСЕК розпочатий 19.04.2023; оригінал Акту №1368 огляду медико-соціальною експертною комісією від 18.05.2023 ОСОБА_8 ; оригінал направлення ОСОБА_8 на медико-соціально-експертну комісію від 12.05.2023; обшуком за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 за результатами якого було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 88 754 доларів США, 5 250 Євро, 582 100 гривень; зошити в клітинку з чорновими записами ОСОБА_5 стосовно осіб від яких вона раніше отримала неправомірну вигоду та переданих їй сум неправомірної вигоди; - оглядом місця події від 18.05.2023 під час якого ОСОБА_8 добровільно були видані оригінал виписки з акта огляду медико-соціальною експертною комісією до довідки серії ААГ №164663 від 18.05.2023 та Довідка серії ААГ №164663 від 18.05.2023 до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, а також дві завірені копії виписки з акта огляду медико-соціальною експертною комісією до довідки серії ААГ №164663 від 18.05.2023 та Довідки серії ААГ №164663 від 18.05.2023 до акта огляду медико-соціальною експертною комісією; допит свідка ОСОБА_9 , допити понятих які брали участь у проведенні обшуків та огляду місця події; допити медичного реєстратора Дніпровської МСЕК ОСОБА_11 яка пояснила, що документи на реєстрацію для проходження ОСОБА_8 . МСЕК до неї не надходили, вона їх не реєструвала, до 18.05.2023 вказану особу вона не знала; допит медичної сестри Дніпровської МСЕК ОСОБА_12 , яка дала аналогічні ОСОБА_11 свідчення; іншими матеріалами кримінального провадження.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи із сукупності досліджених матеріалів, доданих до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин. Тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і надані документи кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 могла вчинити дії, а саме: одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Обґрунтовуючи клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 , слідчий послався на існування ризиків того, що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та /або/ суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
Усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ОСОБА_5 злочину, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, усвідомлюючи невідворотність покарання за його вчинення, є ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Крім того, на даний час ОСОБА_5 займає посаду голови Дніпровської МСЕК КУ «ОЦ МСЕК» ЗОР та підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, з використанням свого службового становища, яке вона займає у вказаній державній установі, шляхом вимагання неправомірної вигоди. Таким чином, ОСОБА_5 обізнана про способи маскування злочинної діяльності, повне коло осіб, залучених до злочинної схеми, місце знаходження документів, що викривають факти, які підтверджують її причетність та причетність інших осіб до злочинної діяльності, і, являючись головою Дніпровської МСЕК КУ «ОЦ МСЕК» ЗОР, маючи вплив на його співробітників та доступ до документів, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, які являються працівниками Дніпровської МСЕК КУ «ОЦ МСЕК» ЗОР.
Крім того, враховуючи службове становище ОСОБА_5 та можливу наявність у неї корумпованих зв`язків, вона може незаконно впливати на свідків, а також на потерпілого у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, може продовжити злочинну діяльність, знищити, сховати або спотворити речі, документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Разом з цим, на цей час у вказаному кримінальному провадженні досудове слідство триває, не встановлено повного кола пособників та учасників скоєня злочину, які можуть бути причетні до вимагання неправомірної вигоди, у зв`язку із чим ОСОБА_5 може перешкодити провадженню шляхом надання вказівок можливим пособникам з метою приховання предметів та документів, що мають значення для досудового слідства.
Також, ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню, в тому числі шляхом умисної неявки за викликами слідчого або іншим чином.
Встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження підтверджують наявність ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 КПК України.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з заставою, є: особисте зобов`язання та особиста порука.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного (стаття 178 КПК України).
Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.
Враховуючи характер та тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що на цьому етапі кримінального провадження застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не зможе запобігти ризикам кримінального провадження, у тому числі належного виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що на цьому етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді застави буде доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та зможе запобігти доведеним ризикам.
Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).
У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.
Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.
Дослідивши матеріали клопотання щодо розміру застави, враховуючи майновий стан підозрюваної, слідчий суддя вважає, що доводи слідчого, викладені у клопотанні, та пояснення прокурора, надані у судовому засіданні, про спроможність підозрюваної ОСОБА_5 внести заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 214 720 грн., є неспівмірним із встановленими під час розгляду клопотання обставинами.
Водночас внесення застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 грн., на думку слідчого судді, з урахуванням майнового стану підозрюваної та обставин вчинення кримінального правопорушення, не порушує принцип пропорційності, не є явно непомірною для неї. Проте вона є значною та, на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконанням покладених на неї процесуальних обов`язків.
При цьому, слідчий суддя також враховує, що метою застави має бути забезпечення процесуальних обов`язків і попередження ризиків, а не штрафну чи каральну функцію, що вплине не тільки на підозрювану, але і на життя членів його родини.
Окрім цього, чинне законодавство України не покладає можливість внесення застави виключно на обвинуваченого, але вимагає забезпечення дієвості провадження, тобто співмірності застави не лише матеріальному стану особи, а й забезпеченню виконання покладених на особу процесуальних обов`язків.
З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваної, у разі внесення застави наявні підстави покладення на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких доведена стороною обвинувачення, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із співробітниками Дніпровської МСЕК, потерпілим ОСОБА_8 та свідком ОСОБА_9 , в межах строк досудового розслідування, тобто до 19.07.2023 року.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави належить задовольнити частково.
Враховуючи вимоги ч. 7 ст. 194 КПК України, наявні підстави для визначення строку дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, до 19.07.2023 року.
Керуючись ст. 2, 7, 9, 177, 178, 182, 193-196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування із співробітниками Дніпровської МСЕК, потерпілим ОСОБА_8 та свідком ОСОБА_9 , в межах строк досудового розслідування, тобто до 19.07.2023 року;.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України вона не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.
Визначити строк дії ухвали до 19.07.2023 року включно.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1