Справа № 991/3233/23
Провадження № 1-кс/991/4165/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року м. Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

з боку захисту - адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 у справі № 991/3233/23,

установив:

11.05.2023 до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 у справі № 991/3233/23 у кримінальному провадженні № 0000236 від 11.03.2020.

І. Суть заяви

У провадженні слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 перебуває справа № 991/3233/23 за клопотанням детектива Національного бюро ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

Адвокат ОСОБА_3 звернувся з заявою про відвід, у зв`язку із встановленими ним обставинами, які унеможливлюють участь слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до звіту про автоматизований розподіл судової справи № 991/3233/23 від 13.04.2023 клопотання детектива було передано раніше визначеному складу суду - слідчій судді ОСОБА_5 . Тобто, згідно розміщеної на офіційному веб-сайті «Судова влада України» інформації щодо стадії розгляду справи № 991/3233/23 в розділі «Авторозподіл», автоматизований розподіл клопотання детектива між суддями фактично не проводився, а судову справу просто передали раніше визначеному складу суду (зазначено, що справу № 991/3233/23 було «поєднано зі справою № 991/3206/22[4910;54659787] з типом поєднання Подання (клопотання, скарга) по кримінальній справі (кримінальному провадженню)».

Тобто, на стадії визначення автоматизованою системою слідчого судді, який буде розглядати клопотання детектива про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000236 від 11.03.2020, слідчий суддя був обраний без дотримання принципу вірогідності, адже він дорівнював «1».

Враховуючи порядок призначення слідчої судді ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні, порушення ч. 3 ст. 35 КПК України під час здійснення авторозподілу судової справи та принципу вірогідності, її участь у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 є недопустимою.

З огляду на викладені обставини, просив заяву про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 від розгляду справи № 991/3233/23 задовольнити.

ІІ. Позиції осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні

Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні, яке проводилось 29.05.2023, просив задовольнити подану ним заяву про відвід слідчої судді ОСОБА_5 та передати справу № 991/3233/23 на повторний автоматизований розподіл.

Зазначив, що визначення слідчої судді у цій справі відбулось з порушенням ч. 3 ст. 35 КПК України та Положення про Єдину судову інформаційно - телекомунікаційну систему. Додав, що всі справи, які розглядала слідча суддя у кримінальному провадженні № 0000236, були їй розподілені шляхом приєднання (без принципу випадковості). Так, 25.08.2022 слідча суддя ОСОБА_5 обиралась для розгляду клопотання у цьому кримінальному провадженні (справа № 991/3206/22) поміж 4 інших слідчих суддів. У звіті справи № 991/3206/22 наявна інформація, що на момент її розподілу судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 не мали повноважень слідчих суддів. У зв`язку з викладеними обставинами, адвокатом ОСОБА_3 надіслано запит до Вищого антикорупційного суду. У відповідь на запит службова особа суду надала копії рішень зборів суддів Вищого антикорупційного суду, зі змісту яких слідує, що вказаним вище суддям встановлено спеціалізацію «слідчий суддя» з 01.01.2022 по 31.12.2022. Таким чином, їх виключення під час автоматизованого розподілу справи № 991/3206/22 було безпідставним.

У судовому засіданні (29.05.2023) адвокат ОСОБА_3 заявив ще одну підставу для відводу слідчої судді ОСОБА_5 - п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України (існують інші сумніви у неупередженості судді ОСОБА_5 ). Сумнів проявляється у тому, що під час судового засідання слідчою суддею ОСОБА_5 не було забезпечено йому, як захиснику ОСОБА_4 , робочого місця, що однозначно є обґрунтованою ознакою її упередженості.

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду заяви про відвід, у судове засідання не з`явилася, правом подачі пояснень, у тому числі письмових, не скористалася.

Прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_10 , будучи належним чином повідомленою про час, дату та місце розгляду заяви про відвід, у судове засідання не з`явилась, про причини своєї неявки не повідомила.

Неявка зазначених осіб за таких обставин не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді

Вирішуючи заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 від розгляду клопотання сторони обвинувачення, приходжу до висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Підпункт 5 пункту 7 § 1 розділу 4, яким було викладено нову редакцію ст. 35 КПК України, вводиться в дію з дня початку функціонування підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечують автоматизований розподіл справ, добір осіб для запрошення до участі у здійсненні правосуддя як присяжних, можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, функціонування офіційних електронних адрес та процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (електронний кабінет), що передбачено абз. 2 п. 2 § 2 розділу 4 Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів».

Оскільки вказаний пункт на даний час не введено в дію, на сьогоднішній день в попередній редакції діє стаття 35 КПК України.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 35 КПК України передбачено, що у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує, в тому числі, об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.

Частиною третьою цієї статті визначено, що визначення слідчого судді для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відряджені та закінчення терміну їх поноважень.

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (ч. 6 ст. 35 КПК України).

На даний момент діє Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене Рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 (далі - Положення).

Відповідно п. 2.3.2 Положення визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи (а); пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ (б); розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді (в); визначення складу суду з метою заміни судді (суддів) (г); повторного автоматизованого розподілу судових справ (ґ).

Клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів (п. 2.3.45 Положення).

У разі відсутності раніше визначеного в судовій справі головуючого судді (судді-доповідача) у випадках, передбачених п.п. 2.3.44 - 2.3.46 п. 2.3 цього Положення, такі судові справи та матеріали підлягають автоматизованому розподілу за правилами, визначеними Засадами використання автоматизованої системи документообігу суду (п. 2.3.47 Положення).

З наведеного вбачається, що кримінальний процесуальний закон при визначенні порядку функціонування автоматизованої системи документообігу відсилає до Положення про автоматизовану систему документообігу суду. Вказане положення власне і передбачає можливість розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному слідчому судді. В той же час особливості автоматизованого розподілу судових справ можуть визначатись зборами суддів відповідного суду.

Відповідно до пункту 12.7 Засад використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду, зокрема запроваджено принцип застосування розподілу раніше визначеному слідчому судді таким чином: раніше визначений суддя обирається за принципом хронології (перший слідчий суддя, на якого було розподілено кримінальне провадження, за номером і датою реєстрації такого провадження).

Із доданих до заяви матеріалів, клопотання детектива Національного бюро ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 (справа № 991/3233/23) відповідно до звіту, передано слідчій судді ОСОБА_5 , як раніше визначеному слідчому судді, поєднаному зі справою № 991/3206/22.

Отже, розподіл клопотання детектива здійснено з дотриманням вимог ч. 3 ст. 35 КПК України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п. 12.7 Засад використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду - у передбаченому законом порядку.

Посилання адвоката ОСОБА_3 на порушення автоматизованого розподілу судової справи № 991/3206/22 (виключення суддів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 під час визначення слідчого судді у зв`язку з відсутністю у них спеціалізації) є необґрунтованим.

Із наданої заступником керівника апарату Вищого антикорупційного суду відповіді від 30.05.2023 та додатками до неї слідує, що рішенням № 4 зборів суддів Вищого антикорупційного суду «Про визначення кількісного складу слідчих суддів та спеціалізації суддів» припинено з 01.06.2022 повноваження з розгляду клопотань, скарг та інших матеріалів, розгляд яких згідно з кримінальним процесуальним законодавством України віднесено до компетенцій слідчих суддів, а також заяв про відвід (самовідвід) слідчого судді (спеціалізацію «слідчий суддя») суддям Вищого антикорупційного суду: ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 .

Враховуючи те, що слідча суддя ОСОБА_5 була визначена системою документообігу суду вперше 25.08.2022 шляхом автоматизованого розподілу, її подальша участь у цьому кримінальному провадженні є такою, що відповідає положенням використання автоматизованої системи документообігу суду.

У зв`язку з викладеним вважаю, що адвокатом не доведено обставин, які б свідчили, що були порушені вимоги ч. 3 ст. 35 КПК України при визначенні слідчого судді та які призвели до порушення права особи на доступ до правосуддя та права на справедливий розгляд незалежним і неупередженим судом.

Твердження адвоката ОСОБА_3 про наявність обставин, що виключають участь слідчого судді у кримінальному провадженні, а саме п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України (наявність інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості), також не знайшли свого підтвердження під час розгляду заяви про відвід.

Як повідомив у судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , сумнів проявляється у тому, що слідча суддя ОСОБА_5 під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 не забезпечила його, як захисника, робочим місцем, чим проявила свою упередженість у цій справі.

У Рішенні Європейського суду з прав людини «Олександр Волков проти України» від 09.04.2013 (заява № 21722/11) зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно із суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 рішення).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України», п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії», п. 45). При цьому, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 44).

Таким чином, особиста безсторонність судді презюмується, доки не встановлена на підставі доказів наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.

Розглядаючи доводи заявника, суддя виходить з того, що сумнів у неупередженості слідчого судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, до зміни судді, який був визначений в порядку ст. 35 КПК України.

Заявлені адвокатом ОСОБА_3 обставини для відводу слідчої судді є необґрунтованими, а аргументи адвоката про те, що слідча суддя ОСОБА_5 не забезпечила його робочим місцем, не пов`язані з визначеними КПК України підставами для відводу. Також адвокатом не наведено інших доводів про упереджене ставлення слідчої судді ОСОБА_5 в межах розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу (справа № 991/3233/23).

Тому, підсумовуючи викладене вище, вважаю, що в даному випадку не встановлено жодної обставини, яка б свідчила про порушення порядку визначення слідчого судді для розгляду справи № 991/3233/23, а також обставин для розумного, об`єктивно обґрунтованого сумніву у неупередженості слідчої судді під час розгляду клопотання, у зв`язку з чим заява адвоката ОСОБА_3 про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.35, 75, 81, 371, 372, 376 КПК України, суддя -

постановив:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 у справі № 991/3233/23 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1