Провадження № 1-кс/592/4671/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні № 000176, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2023,

встановив:

19.07.2023 адвокат ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням про призначення психологічної експертизи із використанням комп`ютерного поліграфу у кримінальному провадженні № 000176, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 189 КК України з підстав, викладених у клопотанні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Частиною 2 цієї статті визначено вимоги до клопотання про проведення експертизи, а також матеріали, що додаються до клопотання, а саме: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Тобто, обов`язковою передумовою звернення до слідчого судді із клопотанням про залучення експерта в порядку ст. 244 КПК України, є, зокрема, достатність підстав вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності в нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надав неповний чи неправильний висновок та неможливість сторони захисту залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, на обґрунтування чого до клопотання додаються відповідні копії матеріалів та документів.

Отже, Кримінальний процесуальний кодекс України, реалізуючи принцип змагальності сторін, передбачає для сторони захисту додаткову гарантію активної участі в доказуванні, можливості доведення перед судом переконливості своїх доводів, надаючи право звернення з клопотанням до слідчого судді про призначення експертизи.

Однак, перед тим як звертатися до слідчого судді з таким клопотанням, сторона захисту повинна самостійно здійснити заходи щодо залучення експерта, а в разі неможливості самостійного залучення експерта звернутися до слідчого судді з копією документів, які підтверджують неможливість такої дії.

Звертаючись із клопотанням про проведення експертизи в порядку ст. 244 КПК України, адвокатом не додано копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта.

При цьому, як вбачається з мотивувальної частини клопотання адвокат просить призначити слідчого суддю почеркознавчу експертизу, хоча в резолютивно-прохальній частини просить призначити експертизу із використанням комп`ютерного поліграфу, доручивши її проведення Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса», та на обставину (доказ), що підтверджує неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту покликається на перебування під вартою підозрюваного ОСОБА_3 у Державній установі «Сумський слідчий ізолятор» за ухвалою слідчого судді при обранні запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні за клопотанням сторони обвинувачення.

Разом з тим, в клопотанні не зазначено обставин, які б свідчили про вжиття заходів щодо самостійного залучення експерта стороною захисту, як це передбачено ст.ст. 242, 243 КПК України та не зазначено причин неможливості такого залучення.

Крім того слідчий суддя зауважує, що відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Судова експертиза з використанням поліграфа це психологічна експертиза у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням поліграфа психофізіологічних реакцій особи у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою.

За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Даний пристрій не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Пунктом 6.8 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» (далі Інструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145, з метою отримання лише орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1 Інструкції передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Виходячи ж з вимог ч. 2 ст. 28 Конституції України, п.6.8.2 «Інструкції», відповідні опитування, як різновид медико-психологічних дослідів, можуть проводитися тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Відповідно до чинного законодавства, законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі. Разом з тим, положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа («детектора брехні») або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Згідно з ст. 84 КПК України джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів. Процесуальним законодавством опитування з використанням поліграфу не віднесено до джерел доказів.

Статтею 101 КПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

З огляду на викладене, висновок психофізіологічного опитування особи з використанням поліграфа не відноситься до висновків експерта в розумінні ст.ст. 84, 101 КПК України, результати перевірок на поліграфі мають орієнтовне значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Зазначена експертиза не відноситься до експертиз, передбачених ч. 2 ст. 242 КПК України, проведення яких є обов`язковим.

Крім того, суд звертає увагу на відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу (детектору брехні) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана до такої перевірки.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Аналогічну правову позицію висловила Перша судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 06.03.2018 року (справа №686/12914/16-к, провадження №51-173 км 18), яка зауважила, що висновки психофізіологічного дослідження не можуть бути взяті до уваги як доказ достовірності показань особи, у зв`язку з тим, що оцінку достовірності показань надає слідчий або суд, але аж ніяк не психологофізіологічна експертиза.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 244 КПК України, у разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

Тобто, вказане свідчить про невідповідність клопотання вимогам ч. 2 ст. 244 КПК України, що відповідно до частини 4 вказаної статті є підставою для повернення клопотання заявнику.

Заявником не додано до матеріалів клопотання копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту, у зв`язку із чим, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала.

Повернення клопотання про проведення експертизи не позбавляє права повторно звернутися до слідчого судді в порядку передбаченому КПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 7, 9, 242-244, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про призначення експертизи у кримінальному провадженні № 000176, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2023 повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику його право повторного звернення до суду із зазначеним питанням після усунення причин, що були підставою для повернення клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1