Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7785/23
У Х В А Л А

11 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 подане в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000039 від 28.02.2023,

ВСТАНОВИВ:

адвокат ОСОБА_3 звернувся в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з клопотанням про скасування арешту майна, який накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.06.2023 у справі №758/7146/23, на транспортні засоби, власниками яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із забороною розпоряджатися та використовувати майно до постановлення у кримінальному провадженні 0000039 від 28.02.2023 року кінцевого рішення.

Зазначає, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні відомості, про яке 28.02.2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000039 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України. Сама по собі лише наявність податкової заборгованості не є підставою для накладення арешту на майно платника податків в порядку, встановленому КПК України. Більш того, із опису фабули вчинених злочинів є незрозумілим за яким із злочинів (ст.209 КК чи 358 КК) було завдано матеріальну шкоду і в наслідок яких саме активних дій чи бездіяльності. В ухвалі про арешт майна відсутнє будь-яке посилання, що грошові кошти, за які купувалися рухоме та нерухоме майно отримано злочинним шляхом (ч. 3 ст. 209 КК України). Також, у клопотанні про арешт майна відсутнє посилання про підробку документів, прокурор взагалі не зазначає, які саме документи та ким здійснювалося підроблення, за що передбачається кримінальна відповідальність за ч. 3 ст. 358 КК України. Також, не доведено тієї обставини, що майно, на яке потрібно накласти арешт може бути речовим доказом, а сама по собі постанова про визнання речовим доказом не може бути єдиною підставою для накладення арешту на зазначене майно. Крім того, у цьому кримінальному провадженні ані ОСОБА_5 , ані ОСОБА_4 , ані жодній іншій особі про підозру не повідомлено. Таким чином, висновки слідчого судді викладені у судовому рішенні не відповідають фактичним обставинам, у зв`язку із чим арешт накладено необґрунтовано та підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_3 подав заяву про проведення судового розгляду без його участі та просив задовольнити подане клопотання про скасування арешту майна.

Прокурор у судове засідання повторно не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, місце і час проведення судового засідання, про причини неявки суд не повідомив.

Розглянувши доводи клопотання, дослідивши додані матеріали слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 частини 1 статті 174 КПК).

З`ясовано, що Подільської окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000039 від 28.02.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 209 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26 червня 2023 року у справі №758/7146/23 задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва та накладено арешт на транспортні засоби, власниками яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із забороною розпоряджатися та використовувати майно до постановлення у кримінальному провадженні 0000039 від 28.02.2023 року кінцевого рішення.

Клопотання про скасування арешту майна подано з підстав його необґрунтованості, а доводи, які викладені в поданому клопотанні фактично зводяться до незгоди з висновками слідчого судді Подільського районного суду м. Києва, викладеним в ухвалі від 26.06.2023 у справі №758/7146/23.

При цьому, автор клопотання не покладається на обставини, які не були відомі при розгляді клопотання про арешт майна слідчим суддею чи на нові обставини, які мають суттєве значення для вирішення питання щодо «обґрунтованості» застосованого заходу забезпечення кримінального провадження.

Поряд з цим, доказів завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні не надано, а тому відсутні підстави вважати, що майно перестало мати значення речового доказу у кримінальному провадженні.

На даний час, слідчим суддею не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставність та необґрунтованість накладення арешту, або ж обставин, які б свідчили про те, що потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

За таких обставин подане клопотання задоволенню не підлягає.

При цьому слід зазначити, що власники майна не позбавлені права оскаржити ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 26.06.2023 у справі №758/7146/23 в апеляційному порядку.

Керуючись ст.ст. 26, 174, 309 КПК, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 поданого в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000039 від 28.02.2023 - відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1