Номер провадження:1-кп/521/1003/23
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 вересня 2023 року м.Одеса
Малиновський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Одеса клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_11 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.4 ст.189, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.4 ст.189 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.189, ч.2 ст.255-1 КК України -
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Малиновського районного суду м.Одеси перебуває зазначене кримінальне провадження на стадії судового розгляду.
Прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 ,оскільки строк тримання під вартою останнього спливає найближчі дні, посилаючись на тяжкість висунутого обвинувачення та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які на час розгляду клопотання не зменшилися.
Захисник ОСОБА_5 заперечував проти клопотання прокурора, оскільки стосовно обвинуваченого ОСОБА_11 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні, тому клопотання є безпідставним.
Інші захисники підтримали думку захисника ОСОБА_5 .
Присутні обвинувачені не заперечували проти клопотання прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_11 в чергове відмовився приймати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, розпорядженням головуючого про недопущення порушення порядку у залі судового засідання не підкорюється. Судом двічі в письмовій формі обвинувачений був попереджений головуючим суддею про недопущення порушень порядку в судовому засіданні шляхом відмови від участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції під час дії воєнного стану на території України.
Захисник ОСОБА_12 в судове засідання не прибула, перебуває за межами м.Одеса.
Необхідність розгляду вказаного клопотання прокурора без участі обвинуваченого, який тримається під вартою, мотивується наступним.
Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан, дію якого пролонговано у встановленому порядку.
Згідно рішення Ради суддів України від 24 лютого 2022 року №9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні, в умовах воєнного стану, робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.
Верховний суд в своєму листі від 03 березня 2022 року №1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» зазначив, що ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.
Через поважні причини конвоювання обвинувачених до зали судових засідань Малиновського районного суду м.Одеси не здійснюється, з метою дотримання розумних строків розгляду кримінальних проваджень судом здійснюється дистанційне судове провадження в умовах воєнного стану відповідно до вимог ч.2 ст. 336 КПК України, які передбачають такий розгляд без згоди обвинуваченого. Обвинвачений розпорядженню головуючого судді не підкорюється та відмовляється бути присутнім в судовому засіданні дистанційно.
Разом з тим, строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується, а можливості проведення судового засідання в інший час та спосіб через особливості роботи державних установ через воєнний стан, задіяних в цьому процесі, неможливо.
При цьому суд забезпечив присутність в судовому засіданні захисника обвинуваченого, переконався в тому, що обвинувачений обізнаний про порушене перед судом питання.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, захисника, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до вимог п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Виходячи з характеру та обставин інкримінованого злочину, беручи до уваги особу обвинуваченого можна дійти висновку про те, що у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу буде неможливо запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим своїх обов`язків.
Під час розгляду клопотання оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Обвинувачений ОСОБА_11 обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину, за вчинення якого, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до дванадцяти років з конфіскацією майна, а тому обвинувачений, для якого настання вказаних наслідків є небажаним, може вдатися до спроб переховуватись від суду. Обвинувачений раніше судимий, не працюює, має постійне місце реєстрації у м.Луганськ, що є на цей час тимчасово окупованою територією, постійне місце проживання відсутнє, що не виключає ризик його переховування від суду. Крім того обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на потерпілого, свідків.
З урахуванням наявності існування наведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виникла необхідність у вирішенні питання щодо продовження дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого.
Враховуючи наведене та оцінивши в сукупності всі обставини суд приходить до висновку, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та перешкодити ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. При цьому судом не встановлено підстав для обрання стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Тому наявні підстави для задоволення клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_11 , що буде співмірним з існуючими ризиками, відповідатиме особі обвинуваченого та тяжкості висунутого йому обвинувачення і зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого. Наявяність запобіжного заходу у обвинувченого у вигляді тримання під вартою у іншому кримінальному провадженні не є перешкодою для вирішення питання щодо дії запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні.
Стосовно обвинуваченого ОСОБА_11 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який було продовжено. Враховуючи, що ОСОБА_11 обвинвачується у вчинені злочину, пов`язаного із застосуванням насильства стосовно потерпілого, то відповідно до вимог п.1 ч.4 ст.183 КПК України суд приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 193,199, 331,372 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 днів по 13 листопада 2023 року включно.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Суддя ОСОБА_1