печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТЕК Девелопмент» (Код ), ТОВ «ТЕК Фінанс» (), ТОВ «ТЕК ЕНЕРГОІНВЕСТ» (), ПАТ «КАНЬЙОН» (), ТОВ «МЕРЕС» () про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000679 від 21.07.2022,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТЕК Девелопмент» (Код ), ТОВ «ТЕК Фінанс» (), ТОВ «ТЕК ЕНЕРГОІНВЕСТ» (), ПАТ «КАНЬЙОН» (), ТОВ «МЕРЕС» () звернувся до Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000679 від 21.07.2022.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15 грудня 2022 року у справі № 757/36494/22-к було накладено арешт на майно, а саме грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках:

- ПрАТ «Каньйон» () № № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ,

- ТОВ «ТЕК «Енергоінвест» () № № НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 ,

- ТОВ «ТЕК Фінанс» () № № НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 ,

- ТОВ «ТЕК Девелопмент» () № № НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , НОМЕР_14 , НОМЕР_15 , НОМЕР_16 , НОМЕР_17 ,

- ТОВ «Мерес» () №№ НОМЕР_18 , НОМЕР_19 , які відкриті у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805), юридична адреса: м. Київ, вул. Ліскова, 9;

- ТОВ «ТЕК «Енергоінвест» () № № НОМЕР_20 , НОМЕР_21 , НОМЕР_21 , НОМЕР_21 , які відкриті у АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (МФО 300614), юридична адреса: м. Київ, вул. Пушкінська, 42/4;

- ТОВ «Мерес» () №№ НОМЕР_22 (валюта рахунку українська гривня), НОМЕР_22 (валюта рахунку долар США), які відкриті у АКБ «IНДУСТРIАЛБАНК» (МФО 313849), юридична адреса: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 18/7, та арешт на видаткові операції по рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та виплат заробітної плати працівникам.

Зазначає, що ОСОБА_4 є громадянином Великої Британії з жовтня 2003. 18 липня 2022 ОСОБА_4 отримав дозвіл на працевлаштування на території України та візу для прибуття на територію України. Отже, ОСОБА_4 є громадянином Великої Британії, який має законне право на проживання на території України. Також зазначив, що ОСОБА_4 завжди здійснював свою діяльність на території України виключно як громадянин Великої Британії.

У 2016 році Посольство Великої Британії в Україні надало роз`яснення статусу ОСОБА_5 на території України. 19 серпня 2016 р. пані ОСОБА_6 , заступник голови місії Посольства Великої Британії в Україні, звернулася до Директора Департаменту консульської служби МЗС України, в якому повідомила, що «Посольство буде надавати пану ОСОБА_7 консульську підтримку як громадянину Великої Британії та просила «а також інші урядові організації розглядати пана ОСОБА_7 як громадянина Великої Британії».

14 листопада 2016 року Міністерство закордонних справ України, своєю чергою, у своїй відповіді підтвердило, що пан ОСОБА_8 вважається в Україні лише громадянином Великої Британії.

Таким чином, ані ОСОБА_4 , ані пов`язані з ним компанії не пов`язані з Росією, не здійснюють незаконного виведення коштів з території України, тим більше для фінансування держави-агресора. Відповідно, ні в діях ОСОБА_4 , ні в діяльності зазначених компаній немає ознак злочинів, передбачених ч.4 ст. 110-2 КК України. Зазначені компанії та їх бенефіціари не мають відношення до Росії та не сплачують податки до бюджету зазначеної держави.

Водночас зазначає, що ухвала слідчого судді не містить конкретних фактів вчинення будь-ким у цьому кримінальному провадженні саме тих дій, які становлять об`єктивну сторону названого кримінального провадження, чи навіть посилання на обставини, які з великою вірогідністю можуть викликати уяву про наявність таких фактів.

Однак, при накладенні арешту прокурором не було надано слідчому судді витягу з реєстру юридичних осіб стосовно ТОВ «ТЕК «Фінанс» на дату подання клопотання до суду, а слідчим суддею ці відомості не перевірені, що вказує на введення прокурором слідчого суддю в оману та подання завідомо недостовірних даних.

Отже, ОСОБА_4 на час внесення клопотання про арешт майна ТОВ «ТЕК Фінанс», ТОВ «ТЕК Девелопмент» не був бенефіціарним власником цих товариства, тому слідчим суддею не було враховано достовірну інформацію стосовно ОСОБА_4 , яка не могла бути раніше подана.

Також, ОСОБА_9 не є бенефіціарним власником ТОВ «ТЕК Енергоінвест», відповідно володіючи часткою в статутному капіталі цього товариств в розмірі 0,024% не може впливати на діяльність товариства. Отже, ОСОБА_4 на час внесення клопотання про арешт майна ТОВ «ТЕК Енергоінвест» не був бенефіціарним власником цього товариства, тому слідчим суддею не було враховано достовірну інформацію стосовно ОСОБА_4 , яка не могла бути раніше подана. З огляду на це останній не міг використовувати кошти від діяльності ТОВ «ТЕК Енергоінвест», у тому числі для можливої протиправної діяльності.

Також, ОСОБА_4 не є бенефіціарним власником ПрАТ «Каньйон», а тому не може впливати на діяльність товариства, визначати напрямки його діяльності та використання отриманих коштів. На час розгляду клопотання про арешт майна ПрАТ «Каньйон» не був бенефіціарним власником цього товариства, тому слідчим суддею не було враховано достовірну інформацію стосовно ОСОБА_4 , яка не могла бути подана раніше.

ОСОБА_4 не є бенефіціарним власником ТОВ «Мерес», а тому відповідно, володіючи часткою в статутному капіталі цього товариств в розмірі 0,2%, не має впливу на його діяльність. Отже, ОСОБА_4 на час внесення клопотання про арешт майна ТОВ «Мерес» не був бенефіціарним власником цього товариства, тому слідчим суддею не було враховано достовірну інформацію стосовно ОСОБА_4 учасника товариства, а не бенефіціарного власника.

Таким чином адвокат вважав, що судове рішення про арешт грошових коштів товариств ґрунтується на недостовірній інформації.

Проте грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках вказаних вище підприємств, набуті із законних джерел зі сплатою усіх податків та обов`язкових платежів, відомостей про набуття їх кримінальних шляхом в судовому рішення не наведено.

З огляду на це, оскільки слідчим органу досудового розслідування не встановлено наявність у арештованого майна ознак речового доказу, майно усіх товариств не є речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Також адвокат зазначає, що накладення арешту на грошові кошти товариств перешкоджає господарській діяльності товариства, позбавляє можливості виконувати взяті фінансові зобов`язання перед іншими суб`єктами господарської діяльності. Зокрема, наразі товариства не мають можливості здійснити оплату комунальних платежів, придбати витратні матеріали та здійснити інші фінансові операції. На сьогодні на рахунках товариства наявні кошти, отримані із законних джерел походження, що виключає підстави вважати їх отриманими в протиправний спосіб. Вважає, що арешт коштів є втручанням в законну діяльність товариства.

Вказує, що будь-яке втручання з боку представників влади в безперешкодне користування особою своїм майном повинне бути «законним». Представники органів державної влади мають право контролювати використання майна лише на підставі законів. Таке втручання має бути законним і не свавільним («Фрізен проти Російської Федерації» від 24.03.2005, «Бакланов проти Російської Федерації» від 09.06.2005, «Коновалов проти Російської Федерації» від 24.05.2007 та ін.).

Також зазначає, що з метою інвестування у будівництво торговельно-офісного комплексу з вбудованими приміщеннями та підземним паркінгом ТОВ «ТЕК Девелопмент» отримано позики від нерезидента Республіки Кіпр, а саме, KLONTER INVESTMENTS LIMITED:

- договір позики № 10/11-2014 від 10.11.2014р. на суму 6 млн доларів США, строк повернення 31.12.2023 р.;

- договір позики № К/Т-2016 від 21.08.2016р., на суму 4 млн. доларів США, строк повернення 30.12.2024 р.

За умовами кожного з цих договорів ТОВ «ТЕК Девелопмент» має сплачувати проценти у розмірі 9,4% річних.

Станом на 30.11.2022 залишок неповернутих коштів склав 9,4 млн. дол. США основного боргу та 725 тис. дол. США проценти. Проценти за вказаними договорами позики почали виплачуватися з 2018 року, після завершення будівництва БЦ «Астарта» в м.Києві.

Під час виплати нерезиденту KLONTER INVESTMENTS LIMITED нарахованих відсотків за період 2021 року, ТОВ «ТЕК Девелопмент» утримувало податок із такого доходу за ставкою 5%, що передбачено ст.11 Конвенції між Урядом України і Урядом Республіки Кіпр про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи (зі змінами та доповненнями).

У 2022 році ТОВ «ТЕК Девелопмент» залучило аудиторів для перевірки фінансово-господарської діяльності цих товариств та отримало Висновки Звіту про фактичні результати.

У подальшому на підставі цих висновків аудиторів отримали висновки судових експертиз, які підтверджують факти укладення названих угод позики, сплати по них відсотків та нарахування податку на прибутку із суми позики та від господарської діяльності цих товариств.

Так само, відповідно до висновку експерта стосовно діяльності ТОВ «ТЕК Девелопмент», в результаті проведення судово-економічної експертизи експертом документально підтверджується, що порушень податкового законодавства, щодо нарахування та декларування до сплати податку на прибуток підприємства ТОВ «ТЕК ДЕВЕЛОПМЕНТ» за 2021 рік не встановлено.

Окрім цього, товариствами отримано Експертні висновки щодо наявності у нерезидента, який отримує доходи у вигляді процентів, статусу фактичного (бенефіціарного власника) таких доходів.

Таким чином заявник важав, що враховуючи наявність доказів безпідставності арешту грошових коштів товариств заходи забезпечення кримінального провадження, якими обмежуються права власника мають бути скасовані.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання з урахування поданих ним доповнень від 18.04.2023 підтримав та просив задовольнити з підстав, наведених в його змісті.

Прокурор про місце, день і час судового розгляду повідомлявся належним чином, не з`явився, слідчий суддя визнав можливим провести розгляд клопотання за його відсутності.

Заслухавши пояснення адвоката, вивчивши матеріали клопотання із уточненнями, долучені до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000679 від 21.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТЕК Девелопмент» (Код ), ТОВ «ТЕК Фінанс» (), ТОВ «ТЕК ЕНЕРГОІНВЕСТ» (), ПАТ «КАНЬЙОН» (), ТОВ «МЕРЕС» () права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна, на якого, як володільця майна, йдеться посилання у змісті ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.12.2022 про арешт майна.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.12.2022 ( справа №757/36494/22-к) при накладенні арешту слідчий суддя прийшов до висновку, що оскільки постановою слідчого визнано речовим доказом грошові кошти, які знаходяться на вказаних банківських рахунках, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

Вирішуючи клопотання адвоката про скасування арешту, слідчий суддя виходить з наступного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також за умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна у відповідності до ст.ст. 94, 132, 173 КПК України слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Водночас, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної в постанові № 4 від 07.02.2014 «Про узагальнення судової практики розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження», арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб. Враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним. З огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.

Як вбачається з наданих до клопотання документів, а саме копій витягів з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ОСОБА_4 не був станом на момент внесення прокурором клопотання про арешт майна, та не є на даний час бенефіціарним власником зазначених в ухвалі про накладання арешту товариств, а саме ТОВ «ТЕК Девелопмент» (Код ), ТОВ «ТЕК Фінанс» (), ТОВ «ТЕК ЕНЕРГОІНВЕСТ» (), ПАТ «КАНЬЙОН» (), ТОВ «МЕРЕС» (), а також відповідно до копії паспорту та наданих адвокатом документів ОСОБА_4 є громадянином Великої Британії.

Крім того, з наданих адвокатом до клопотання документів, слідчим суддею встановлено, що грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках вказаних вище підприємств, набуті із законних джерел, а відтак, слідчий суддя погоджується з позицією заявника про те, що у арештованого майна відсутні ознаки речового доказу у даному кримінальному провадженні, передбачені ст. 98 КПК України.

Таким чином, на момент судового розгляду відпала необхідність у продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження відносно переліченого в клопотанні майна, а саме в арешті грошових коштів, що знаходяться на банківських рахунках вказаних підприємств, які перелічені у клопотанні, а також про відсутність у справі обставин, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння майном ТОВ «ТЕК Девелопмент» (Код ), ТОВ «ТЕК Фінанс» (), ТОВ «ТЕК ЕНЕРГОІНВЕСТ» (), ПАТ «КАНЬЙОН» (), ТОВ «МЕРЕС» () та обумовлювали арешт їх майна, а відтак, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТЕК Девелопмент» (Код ), ТОВ «ТЕК Фінанс» (), ТОВ «ТЕК ЕНЕРГОІНВЕСТ» (), ПАТ «КАНЬЙОН» (), ТОВ «МЕРЕС» () з урахуванням уточнень від 18.04.2023, про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170, 171, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ТЕК Девелопмент» (Код ), ТОВ «ТЕК Фінанс» (), ТОВ «ТЕК ЕНЕРГОІНВЕСТ» (), ПАТ «КАНЬЙОН» (), ТОВ «МЕРЕС» () з урахуванням уточнень від 18.04.2023, задовольнити.

Арешт, накладений згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15.12.2022 року у справі №757/36494/22-к, на майно, а саме грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках:

- ПрАТ «Каньйон» () №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ,

- ТОВ «ТЕК «Енергоінвест» () №№ НОМЕР_23 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 ,

- ТОВ «ТЕК Фінанс» () №№ НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 ,

- ТОВ «ТЕК Девелопмент» () №№ НОМЕР_12 , НОМЕР_13 , НОМЕР_14 , НОМЕР_15 , НОМЕР_16 , НОМЕР_17 ,

- ТОВ «Мерес» () №№ НОМЕР_18 , НОМЕР_19 , -

які відкриті у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805), юридична адреса: м. Київ, вул. Ліскова, 9;

- ТОВ «ТЕК «Енергоінвест» () №№ НОМЕР_20 , НОМЕР_21 , НОМЕР_21 , НОМЕР_21 ,

які відкриті у АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (МФО 300614), юридична адреса: м. Київ, вул. Пушкінська, 42/4;

- ТОВ «Мерес» () №№ НОМЕР_22 (валюта рахунку українська гривня), НОМЕР_22 (валюта рахунку долар США),

які відкриті у АКБ «IНДУСТРIАЛБАНК» (МФО 313849), юридична адреса: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 18/7, та арешт на видаткові операції по рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та виплат заробітної плати працівникам, - скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1