Провадження № 1-кп/638/1604/23
УХВАЛА

Іменем України

29 серпня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Харкова, громадянка України, не заміжня, малолітніх дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштована, з неповною вищою освітою, має хронічні захворювання, на утримання має бабуся та діда, розлучена, місце проживання зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України;

встановив:

У провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова перебуває кримінальне провадження №0001614 від 06.07.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

29 серпня 2023 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 , в якому прокурор просив обрати обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи "Харківський слідчий ізолятор" строком на 60 діб.

Прокурор клопотання обґрунтовує тим, що по справі існують обґрунтовані ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме:

1) відповідно до п. 1, ч.1 ст. 177 КПК України - ОСОБА_5 може переховуватись від суду, оскільки вчинила тяжке злочини, знаючи про тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, з метою уникнення відповідальності може переховуватись від суду, оскільки офіційного місця роботи та соціальних зв`язків не має.

2) згідно з п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України- може впливати на свідків, шляхом умовляння, залякування чи іншим чином змусити свідків змінити показання;

3) п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України - може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має сталого заробітку, офіційно не працевлаштована.

Додатково зазначив, що запобігання вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не є можливим.

Також прокурор зазначив, що обвинувачена обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна.

У зв`язку з чим, просить обрати відносно обвинуваченої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої, та просив його задовольнити.

ОСОБА_5 та її захисник в судовому засіданні проти клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували з підстав, зокрема того, що зазначені прокурором ризики ґрунтуються на припущеннях. Також обвинувачена та її захисник просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1,2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

При вирішенні питання про необхідність ув`язнення особи вагомою підставою є ризик переховування цієї особи від правосуддя та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. При цьому переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), за яке законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, є незаміжньою, офіційно не працевлаштована, суд вважає, що обвинувачена може переховуватись від суду, чим унеможливить досягнення завдань кримінального провадження, впливати на свідків, або чинити тиск на останніх, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, з чого виникають ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Всі вищевикладені ризики у їх сукупності свідчать про неможливість їх запобігання шляхом застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, оскільки інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час кримінального провадження.

Разом з тим, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, судом, відповідно до ст.182 КПК України визначається розмір застави та встановлюється обов`язок виконання обвинуваченим одного або кількох обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення клопотання, та обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Клопотання прокурора - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 27 жовтня 2023 року.

Визначити розмір застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107360,00 гривень, яку можливо внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (рахунок UA0006674 , МФО 820172, код отримувача 26281249, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, призначення платежу - застава згідно КПК по справі №638/10807/23 від____________, за (ПІБ)_________________(Дзержинський районний суд м. Харкова)).

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом всього строку тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави обвинуваченими з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: 1) прибувати до суду із встановленою періодичністю та за першою вимогою; 2) не виїжджати за межі міста Харкова без дозволу суду; 3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання в м. Харкові; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі установи тимчасового тримання.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа установи тимчасового тримання негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та головуючого суддю Дзержинського районного суду м. Харкова.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена вважається такою, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченими в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1