Справа № 138/2172/23
Провадження №:1-кс/138/535/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

2 серпня 2023 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області клопотання старшого дізнавача СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000316 від 31 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області із зазначеним клопотанням звернувся старший дізнавач СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Просить накласти арешт на вилучені 30.07.2023 в ході огляду місця події на пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський - Отач» за адресою: м. Могилів-Подільський, вулиця Соборна, 7 тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 12.12.2022 та довідку військово-лікарської комісії № 222/5301 від 15.12.2022, видані ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 .

Дізнавач СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , прокурор Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності, клопотання підтримали.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив клопотання розглянути за його відсутності, не заперечував проти його задоволення.

Неявка цих осіб відповідно до ч.1 ст.172 КК України не є перешкодою для розгляду клопотання.

Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є забезпечення можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), що стогується з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями ч.3 ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій.

Отже, захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту може бути застосований з метою забезпечення збереження речових доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Як передбачено ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частинами 2, 3 ст.168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Загальними підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься і арешт майна, КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

30 липня 2023 року до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Прикордонної служби України про те, що 30.07.2023 близько 08 години 35 хвилин при спробі перетину кордону України в пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Вінниця, пред`явив тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 12.12.2022 та довідку військово-лікарської комісії № 222/5301 від 15.12.2022, видані ІНФОРМАЦІЯ_1 , в яких вбачаються ознаки підробки.

За даним фактом 31 липня 2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000316 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Відповідно до повідомлення начальника віпс Могилів-Подільский (тип А) впс Могилів-Подільский (тип Б) капітан Олександра Ковбаси про виявлення кримінального правопорушення (протиправного діяння, що містить ознаки злочину) від 30.07.2023р. № 100/6635-23 Вих під час проходження прикордонного контролю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , намагався перетнути державний кордон України з використанням тимчасового посвідчення військовозобов`язаного та довідки ВЛК, в ході перевірки яких виникла підозра, що дані документи містять ознаки підробки. Після уточнення СЗПН за місцем його видачі співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_4 було підтверджено, що даним органом дане тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідка ВЛК вищезазначеній особі не видавались.

30 липня 2023 року в ході проведення огляду місця події на міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський - Отач», що за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницької області, вулиця Соборна, 7 дізнавачем було вилучено тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 12.12.2022 та довідку військово-лікарської комісії № 222/5301 від 15.12.2022, видані ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в яких зазначається, що останній непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку.

Постановою дізнавача від 31 липня 2023 року тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 12.12.2022 та довідку військово-лікарської комісії № 222/5301 від 15.12.2022, видані ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

ОСОБА_5 пояснив, що в грудні 2022 року йому вручили повістку для проходження військово-лікарської комісії у ІНФОРМАЦІЯ_5 , що він і зробив. 15.12.2022 йому видали тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідку ВЛК, де було зазначено про його непридатність для військової служби за станом здоров`я і зняття з військового обліку. Зазначив, що дані документи оригінальні і отримані згідно чинного законодавства.

Необхідність накладення арешту на майно дізнавач обґрунтовує тим, що тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідка ВЛК зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким, чином вважаю, що стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. Дізнавачем доведено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, оскільки необхідність його накладення обумовлена потребою забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. До того ж, стадія досудового розслідування триває, а відомості щодо кваліфікації кримінального правопорушення, яке внесено до ЄРДР, не є остаточними, адже пов`язані з попередньою кваліфікацією дій, яка може в подальшому уточнюватись.

На даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких є накладення арешту на майно.

Слідчий суддя також враховує, що обраний захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування, його межі у часі окреслені строками, які чітко регламентуються нормами ст.219 КПК України. Відповідно у випадку, якщо наявність зв`язку між арештованим майном та розслідуваним кримінальним правопорушенням у межах досудового розслідування буде спростована, або стороною обвинувачення у розумні строки, відповідно до ст.28 КПК України не будуть вжиті належні заходи для встановлення та перевірки відповідних обставин, власникмайна не позбавлений права ініціювати в порядку ст.174 КПК України питання про скасування накладеного арешту.

Матеріали провадження свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальну провадженню.

Доказів будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчому судді не надано.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт вилучені 30.07.2023 в ході огляду місця події на пункті пропуску для автомобільного сполучення «Могилів-Подільський - Отач» за адресою: м. Могилів-Подільський, вулиця Соборна, 7 тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 12.12.2022 та довідку військово-лікарської комісії № 222/5301 від 15.12.2022, видані ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити дізнавачу, прокурору.

Копію ухвали надіслати фізичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, та її представникові не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1