Справа № 303/3211/23
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05.09.2023 м. Ужгород
Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника-адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді судове провадження 11-сс/4806/380/23 за апеляційною скаргою прокурора Мукачівської окружної прокуратури на ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.07.2023.
Цією ухвалою задоволено клопотання СВ Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою та продовжено цей строк до 03.09.2023 із визначенням застави - 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) грн, щодо:
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, в разі внесення застави покладено на підозрюваного ОСОБА_5 на строк два місяці обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду із встановленою періодичністю; не відлучатися з м. Мукачево та Мукачівського району, без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками даного кримінального правопорушення.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.04.2023 близько 10 год в ОСОБА_5 виник умисел направлений на умисне пошкодження чужого рухомого майна - автомобіля марки «MERCEDES-BENZ GLS 350», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_8 , шляхом підпалу. Реалізовуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер та наслідки своїх дій у вигляді пошкодження чужого майна та бажаючи їх настання, шляхом вільного доступу пройшов на територію дворогосподарства готелю «Альфа», що по вул. Данила Галицького, де знаходився припаркований автомобіль марки «MERCEDES-BENZ GLS 350», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , розлив на переднє ліве колесо автомобіля заздалегідь приготовані нафтопродукти та здійснив підпал, в результаті чого було пошкоджено майно на суму 2548929 грн.
На підставі вищевикладеного, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
13.04.2023 ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
13.04.2023 ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю.
Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2023 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено заставу - 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн з покладенням в разі внесення застави відповідних обов`язків.
Постановою керівника Мукачівської окружної прокуратури від 06.06.2023 продовжено строк досудового розслідування по даному кримінальному провадженню до трьох місяців, до 13.07.2023.
07.06.2023 ухвалою слідчого судді відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування з визначено заставою в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн з покладенням в разі внесення застави відповідних обов`язків.
Клопотання слідчого мотивоване тим, що з об`єктивних причин досудове розслідування, через його особливу складність, неможливо закінчити у строк у зв`язку з тим, що у рамках досудового розслідування кримінального провадження необхідно долучити висновки пожежно-технічної експертизи, комплексної судової молекулярно-генетичної та експертизи нафтопродуктів й паливо-мастильних матеріалів, судової фототехнічної експертизи, ряду молекулярно-генетичних експертиз, а також долучити розсекреченні матеріали протоколів негласних слідчих (розшукових) дій, виконати вимоги ч. 3, 4 ст. 290 КПК України, а також виконати інші необхідні слідчі дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження. Після отримання висновків експертиз, розсекречення матеріалів і в залежності від відображених у них даних, необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема ознайомити підозрюваного та його захисника з матеріалами кримінального провадження, оголосити йому змінену кінцеву підозру, виконати вимоги ст.290 чи Глави 39 КПК України тощо. Також під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що не дає підстав застосування відносно ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, так як вони не забезпечать виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Задовольняючи клопотання, слідчий суддя вказала на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, а тому є підстави вважати, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які стали підставою для обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшилися і їх наявність стороною захисту не спростовано. При цьому, слідчим суддею встановлено, що у ході досудового розслідування необхідно провести слідчі та процесуальні дії, зокрема, долучити висновки пожежно-технічної експертизи, комплексної судової молекулярно-генетичної та експертизи нафтопродуктів й паливо-мастильних матеріалів, судової фототехнічної експертизи, ряду молекулярно-генетичних експертиз, долучити розсекреченні матеріали протоколів негласних слідчих (розшукових) дій, виконати вимоги ч. 3, 4 ст. 290 КПК України, а також виконати інші необхідні слідчі дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження. Після отримання висновків експертиз, розсекречення матеріалів і в залежності від відображених у них даних, необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема ознайомити підозрюваного та його захисника з
матеріалами кримінального провадження, оголосити йому змінену кінцеву підозру, виконати вимоги ст. 290 чи глави 39 КПК України, щов межах досудового строку у даному кримінальному провадженні чого не можливо здійснити до 13.07.2023, а тому є необхідність у продовженні строку запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 як виду заходу забезпечення кримінального провадження. При цьому слідчий суддя врахував, що відомостей про неможливість перебування в умовах тримання під вартою ОСОБА_5 стороною захисту не надано. Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя дійшла висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого. Разом з тим, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя врахувала характер скоєного кримінального правопорушення, в якому підозрюється особа, його майновий стан, обставини вчинення кримінального правопорушення, і вважала, що застава саме у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, буде достатньою та гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
В апеляційній скарзі прокурор Мукачівської окружної прокуратури просить ухвалу слідчого судді від 06.07.2023 скасувати та продовжити щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, сторона обвинувачення, вказує на те, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою та підлягає скасуванню. Слідчий суддя не врахувала достатньою мірою обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, яка на даний час повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, тяжкість кримінального правопорушення у якому останній підозрюється, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не перестали існувати та виправдовують подальше застосування до підозрюваного тримання під вартою. також прокурор зазначає, що суд при визначенні застави безпідставно, зменшив її розмір з 80 до 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, неявка якого з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому враховується, що прокурор належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді та не подавав заяву про відкладення розгляду апеляційної скарги. Крім того апеляційний суд враховує заяву прокурора про можливість розгляду апеляційної скарги за його відсутності, а також думку підозрюваного та його захисника, які не заперечували про розгляд апеляційної скарги у відсутності прокурора.
Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника-адвоката ОСОБА_6 , які заперечили проти задоволення апеляційної скарги прокурора, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, з таких підстав.
За приписами ст. 29 Конституції України та ст. 176, 177, 178 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Слід врахувати те, що обираючи запобіжний захід - тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідно до ст. 183 КПК України є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належної поведінки. Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно положень ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вказані вимоги кримінального процесуального закону слідчим суддею при розгляді клопотання про продовження строку застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дотримано.
13.04.2023 ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
13.04.2023 ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю.
Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2023 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено заставу - 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн з покладенням в разі внесення застави відповідних обов`язків.
Постановою керівника Мукачівської окружної прокуратури від 06.06.2023 продовжено строк досудового розслідування по даному кримінальному провадженню до трьох місяців, до 13.07.2023.
За приписами ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що в разі обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний, обвинувачений може ухилитися від слідства або суду, знищити речові докази, перешкоджати встановленню істини у справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому суд повинен врахувати обставини, які вказані в ст. 178 КПК України.
Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, запобіжний захід у виді тримання під вартою обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною
вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого. Крім того, не допускається застосування найбільш суворого запобіжного заходу лише з мотиву тяжкості вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення.
Згідно ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, слідчим суддею визнана і така підтверджується наявними в провадженні доказами. З таким висновком слідчого судді погоджується і суд апеляційної інстанції.
Крім того, слідчий суддя також дослідила доводи клопотання щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попереднього судового рішення, а саме ухвали Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2023, якою відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено заставу - 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн з покладенням в разі внесення застави відповідних обов`язків та з урахуванням необхідності виконання ряду процесуальних дій, а також з урахуванням існуючих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя обґрунтовано дійшла висновку про наявність обставин, які виправдовують подальше тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, оскільки ризики, які існували на час обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою на даний час не змінилися, та не зменшилися.
З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з рішенням слідчого судді щодо необхідності задоволення клопотання слідчого СВ Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 03.09.2023, оскільки таке продовження, на думку колегії суддів, відповідає охороні прав і інтересів суспільства, не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою та не суперечить вимогам ч. 6 ст. 199 КПК України.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги прокурора на предмет законності та вмотивованість ухвали слідчого судді щодо ОСОБА_5 в частині визначення розміру застави, колегія суддів звертає увагу на таке.
На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як вбачається з ухвали, визначаючи щодо підозрюваного ОСОБА_5 розмір застави, слідчий суддя взяла до уваги обставини, встановлені ст. 177, 178 КПК України, вимоги ст. 182 цього Кодексу та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Тому, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, його ступеня суспільної небезпеки, а також особи підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя прийшла до висновку, що застава у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків і такий розмір не буде завідомо непомірним для нього.
З вказаним висновком погоджується і колегія суддів. При цьому враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010, відповідно до якого розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Враховуючи викладене, на переконання колегії суддів, визначений слідчим суддею щодо підозрюваного ОСОБА_5 розмір застави - 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) грн є таким, що співвідноситься з даними про особу підозрюваного ОСОБА_5 , обставинами кримінального правопорушення, його тяжкістю та особливою суспільною небезпечністю, а тому відповідає вимогам кримінального процесуального закону, зазначеним в ч. 4 ст. 182 КПК України, згідно яких розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Такий розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного.
Поряд з тим, викладені прокурором в апеляційній скарзі посилання щодо необхідності визначення підозрюваному ОСОБА_5 застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, задоволенню не підлягають з таких підстав.
З матеріалів судового провадження вбачається, що ОСОБА_5 одружений, виховує двох малолітніх дітей, у власності нерухомого та рухомого майна не має, сім`я проживає в орендованій квартирі, його дружина не працює, оскільки займається вихованням малолітніх доньок, одна з яких потребує особливої уваги через вроджені вади, сам ОСОБА_5 тимчасово не працює, займається тимчасовими підробітками, у зв`язку з чим, колегія суддів приходить до висновку, що розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, на якому наполягає сторона обвинувачення, буде завідомо непомірним для підозрюваного ОСОБА_5 , в той час як сума застави повинна бути такою, аби забезпечити стримуючий фактор, а не носити каральний характер для підозрюваного.
Істотних порушень норм КПК України, які б тягнули за собою скасування ухвали слідчого судді при апеляційному розгляді не встановлено.
Окрім того, колегія суддів враховує і те, що ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.08.2023 відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк дії покладених на нього процесуальних обов`язків ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.07.2023.
З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для скасування ухвали слідчого судді не має, а тому ухвалу слід залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора без задоволення.
При прийнятті рішення колегія суддів також, враховує вимоги ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; що під час апеляційного розгляду стороною обвинувачення не заявлялось клопотань щодо приєднання до матеріалів судового провадження доказів (документів), які б могли вплинути на висновки суду, а також положення ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.
Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу прокурора Мукачівської окружної прокуратури залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.07.2023 щодо ОСОБА_7 , - без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді