Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4957/23
Номер провадження 1-кс/711/1388/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2023 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції клопотання слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження №0000192, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст.115 КК України про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Малосолоне, Вознесенського району, Миколаївської області, не одруженого, не працюючого, утриманців не маючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 15.12.2010 Городищенським районним судом Черкаської області за ч.1 ст.115, ч.2 ст.185 КК України до 13 років 6 місяців позбавлення волі, 07.04.2021 звільненого умовно-достроково з невідбутим строком 2 роки 2 місяці 18 днів, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що відділом розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУ НП в Черкаській області розслідується кримінальне провадження № 0000192, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.05.2023, за ознаками за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимою особою за ч.1 ст. 115 КК України, 04.05.2023 близько 01 години, перебуваючи на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи умисно, реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 наніс останньому близько 10 ударів ножем в область тулуба, внаслідок чого ОСОБА_7 помер на місці.

04.05.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч. 2 ст.115 КК України умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство) вчинено особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: - протоколом огляду місця події від 04.05.2023 за адресою: АДРЕСА_1 ; - лікарським свідоцтвом про смерть №43 від 05.05.2023; - протоколом затримання особи ОСОБА_5 від 04.05.2023; - протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 від 04.05.2023; - протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 04.05.2023; - протоколом слідчого експерименту від 19.05.2023 за участю свідка ОСОБА_5 ; - висновком експерта №05-1-08/177 від 21.06.2023

05.05.2023 ОСОБА_5 ухвалою Корсунь - Шевченківського районного суду обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб, до 02.07.2023.

29.06.2023 ОСОБА_5 ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси, продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, до 04.08.2023.

Разом з тим, закінчити досудове розслідування у тримісячний строк, який спливає 04.08.2023, неможливо, оскільки необхідно виконати наступні слідчі (розшукові) та процесуальні дії, зокрема: долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судово-медичної експертизи по дослідженню трупа, чотирьох судових молекулярно-генетичних експертиз, пожежно-технічної експертизи, товарознавчої експертизи, за результатами отриманої судово-медичної експертизи трупа призначити додаткову експертизу з урахуванням слідчого експерименту з ОСОБА_5 , з урахуванням зібраних у кримінальному провадженні доказів повідомити підозрюваним про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, виконати інші слідчі дії, в яких виникне необхідність; виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Ініціатор клопотання вказує, що строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 закінчується 04.08.2023, але на даний час ризики передбачені ст. 177 КПК України, на які посилався слідчий суддя при продовженні запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, а саме ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Існування ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування та суду, підтверджується тим, що ОСОБА_5 після вчинення кримінального правопорушення з місця події зник, що вказує на його можливість уникнення від кримінальної відповідальності, а також враховуючи, тяжкість покарання яке йому загрожує, а саме довічне позбавлення волі, є підстави вважати, що останній перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Існування ризику, передбаченого п.3. ч.1 ст.177 КПК України - впливу на свідків у кримінальному провадженні підтверджується тим, що ОСОБА_5 до затримання проживав з співмешканкою, яка на даний час допитана в якості свідка, на яку перебуваючи на волі може незаконно впливати з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Існування ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України вчинення іншого кримінального правопорушення підтверджується наявністю у підозрюваного не погашеної та не знятої судимості у вчиненні аналогічного особливо тяжкого злочину та звільнення з місць позбавлення волі умовно достроково.

Також слід врахувати наявні обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, що підтверджує існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Окрім цього, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, який спричинив загибель людини, вважаю за необхідне застосувати положення ч. 4 ст. 183 КПК України та не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину за який передбачено позбавлення волі у вигляді позбавлення волі на строк понад три років.

Забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 та запобігти вище зазначеному ризику можливо лише шляхом продовженням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з подальшим утриманням в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.

Враховуючи викладене вище, слідчий, за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді з даним клопотанням, в якому просив продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали подане клопотання, просили врахувати те, що ОСОБА_5 вчинив особливо тяжкий злочин. Строк застосованого запобіжного заходу підозрюваному закінчується 04.08.2023, проте на даний час продовжують існувати ризики, визначені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею при продовженні строку застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Ухвалою слідчого судді від 28.08.2023 продовжено строк досудового розслідування кримінального провадження, тому просили продовжити застосування запобіжного заходу строком 60 діб.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 , в судовому засіданні фактично не заперечили проти задоволення клопотання. Просили проголосити без їхньої участі.

Слідчий суддя, вислухавши прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, вивчивши надані сторонами докази приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Крім того, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя відповідно до вимог ст. 199 КПК зобов`язаний впевнитися в тому, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також встановити обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст. 115 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

Згідно положень ст. 12 КК України вказане кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

04.05.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

04.05.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст.115 КК України умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство) вчинено особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.

05.05.2023 ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області (справа №699/455/23), підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 02.07.2023. Обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри та існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

28.06.2023 ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси (справа №711/4181/23, провадження №1-кс/711/1217/23) продовжено ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.08.2023 року включно. При цьому, продовжуючи строк раніше обраного підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Висновок про те, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст. 115КК України, залишається обґрунтованою, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та доданими до клопотання доказами.

При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, на думку слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази переконали б неупередженого спостерігача в тому, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.1 ч.2 ст. 115КК України.

При вирішенні питання доцільності продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та встановлених під час досудового розслідування слідчим суддею при обрані запобіжного заходу. Незначний проміжок часу пройшов із моменту вчинення кримінального правопорушення, за такий проміжок часу не встановлено зменшення ризиків.

Зокрема, існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_5 може переховуватися від суду, оцінюється судом в світлі обставин цього кримінального правопорушення та особистої поведінки підозрюваного, його сімейного стану, та те, що ОСОБА_5 після вчинення кримінального правопорушення з місця події зник, що вказує на його можливість уникнення від кримінальної відповідальності, а також враховуючи, тяжкість покарання яке йому загрожує, а саме довічне позбавлення волі, є підстави вважати, що останній перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

В розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не узявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Крім того, при встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Крім того, ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 до затримання проживав з співмешканкою, яка є свідком даних подій та яка на даний час допитана в якості свідка, проте на яку, перебуваючи на волі підозрюваний може незаконно впливати, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Також, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вчиненого умисно, наявністю у нього не погашеної та не знятої судимості у вчиненні аналогічного особливо тяжкого злочину в період умовно-дострокового звільнення з місць позбавлення волі. На думку слідчого судді, зазначені обставини свідчать, що ступінь ризику продовження протиправної поведінки підозрюваного створює істотну загрозу іншим членам суспільства, а обставини подій свідчать про наявність з його боку недостатньої відповідальності до загрози настання певних наслідків та необхідність застосування до нього суттєвих заходів процесуального примусу.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, особи підозрюваного, свідчить про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, оскільки такі запобіжні заходи не забезпечать гарантій його належної процесуальної поведінки.

Отже, підстави, за яких слідчим суддею було застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а також обставини які при цьому враховувались не змінились, а ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшились, відтак слідчий суддя вважає, що запобігти вказаним вище ризикам, можливо виключно продовживши строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обраного ОСОБА_5 .

Крім того, на переконання слідчого судді, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який ідеться в клопотанні, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_5 особливо тяжкого злочину, досудове розслідування щодо якого не завершене. Також відповідний ступінь втручання є розумним і співмірним із завданнями цього кримінального провадження.

Під час оцінки виправданості втручання у права і свободи підозрюваного слідчий суддя також враховує доводи прокурора про необхідність додаткового часу для проведення та завершення слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні, що мають важливе значення для кримінального провадження, а також доводи щодо обставин, які перешкоджали здійснити ці дії раніше та строку, необхідного для їх проведення або завершення.

Також уваги заслуговує і позиція самого обвинуваченого, який співпрацює із досудовим розслідуванням та погодився на можливість продовження запобіжного заходу, усвідомлюючи наслідки протиправного діяння.

Статтею 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Постановою першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури від 23.06.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 04.08.2023 року.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м.Черкаси ОСОБА_9 від 28.07.2023 строк досудового розслідування продовжено до пяти місяців, тобто до 04.10.2023

З огляду на зазначене, враховуючи дані про особу підозрюваного, особливості його життєдіяльності, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри на даній стадії досудового розслідування, обставини кримінального правопорушення (спосіб, місце, час вчинення, тяжкість наслідків, тощо), суспільну небезпеку інкримінованого органом досудового розслідування злочину проти життя та здоров`я людини, слідчий суддя вважає, що єдиним запобіжним заходом, спроможним досягнути мети його застосування в кримінальному провадженні є тримання під вартою, а тому такий запобіжний захід має бути продовжений в межах строку досудового розслідування, а саме до 25.09.2023 включно.

Даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 за станом здоров`я чи з інших причин не може утримуватися під вартою в умовах Черкаського слідчого ізолятору, слідчим суддею не встановлено.

З урахуванням положень ч.4 ст.183 КПК України, оскільки вчинено кримінальне правопорушення, що спричинило смерть людини, слідчий суддя вважає за необхідне при продовженні строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 3, 177, 178, 193, 196-199, 309, 372 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.09.2023 року включно.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст судового рішення виготовлено та проголошено 28.07.2023.