ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2359/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні з використанням відеоконференцзв`язку в залі суду в м. Києві клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному у кримінальному провадженні №0001182 від 23.03.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

10.07.2023 захисник підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про зміну підозрюваному у кримінальному провадженні №0001182 від 23.03.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт.

Мотивуючи означене клопотання захисник вказує, на те, що згідно клопотання про обрання запобіжного заходу підставою застосування запобіжного заходу під вартою є те, що за місцем проживання ОСОБА_5 в ході обшуку були виявлені та вилучені психотропні речовини. Однак, дане твердження сторони обвинувачення не відповідає дійсності, оскільки згідно обшуку, який відбувався за місцем проживання останнього, жодних психотропних речовин не виявлено. Також наголошує на те, що те що за час перебування в ДУ «Київський слідчий ізолятор» був консультований лікарем-терапевтом Київської міської медичної частини. За даними проведеної консультації встановлений діагноз: хронічний гастрит у стадії нестійкої ремісії. Вважає, що медичною частиною не було виконано жодних покладених на них обов`язків з приводу належного огляду та лікування ОСОБА_5 та не дотримано протоколу лікування його захворювання. Просить застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що не суперечитиме КПК України та практиці ЄСПЛ, оскільки саме даний запобіжний захід дасть можливість уникнути встановлених судом ризикам та забезпечить виконання покладених процесуальних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника в повному обсязі, просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_6 , заперечував проти задоволення клопотання захисника з огляду на його необґрунтованість, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені ухвалою суду від 05.06.2023 року та на теперішній час не сплинули та не зменшилися, враховуючи при цьому, що даний злочин є особливо тяжким вчиненим у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів та за станом здоров`я підозрюваний може утримуватись під вартою та продовжити лікування в умовах даної установи (СИЗО).

Вивчивши клопотання, долучені учасниками провадження письмові докази, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому, до якого застосовано запобіжний захід, його захиснику гарантується право на звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом Дарницького УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001182 від 23.03.2023 за ч.3 ст.307 КК України.

02.06.2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

03.06.2023 року останньому було повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

05.06.2023 року слідчим суддею Дарницького районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою троком на 60 днів без визначення розміру застави.

29.06.2023 року ухвалою Київського апеляційного суду ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва від 05.06.2023 року залишено без змін.

Враховуючи дату звернення з даним клопотанням та процесуальний статус особи заявника, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у захисника підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001182 від 23.03.2023 права на звернення до слідчого судді з клопотанням в порядку ст. 201 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 178 КПК України, при обранні чи зміні запобіжного заходу слідчий суддя, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до змісту рішень Європейського суду з прав людини ("Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 р., "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року), факти які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для висунення обвинувачення чи винесення обвинувального вироку. Достатньо щоби вони могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя не погоджується з доводами сторони захисту та вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, які чітко викладені в клопотанні сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу та у відповідній ухвалі слідчого судді та, що також встановлено під час судового розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Аналіз наданих доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_5 з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення, що узгоджується з практикою ЄСПЛ (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Вирішуючи питання про зміну підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує положення, які передбачені КПК, вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Разом з цим, судовим розглядом встановлено, що ризики, які були встановлені на момент застосування та продовження дії запобіжного заходу не втратили свою актуальність та продовжують існувати, що свідчить про актуальність заявлених ризиків відповідно до статті 177 КПК України.

Слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та одночасно такий запобіжний захід повинен бути обраний пропорційно до наявних ризиків та в світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав особи підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.

Застосований запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак слідчий суддя не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

На підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, слідчий суддя оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків, роль підозрюваного у злочинній організації, діяльність якої спрямована на незаконне придбання та зберігання з метою збуту, та враховує те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом.

Стороною захисту на теперішній час не доведено, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, зменшились або відпали в такому обсязі, що є достатніми для переконання суду в необхідності обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про попереднє ув`язнення», медичне обслуговування, а також лікувально-профілактична і протиепідемічна робота в місцях попереднього ув`язнення організуються і проводяться відповідно до законодавства про охорону здоров`я. Порядок надання ув`язненим медичної допомоги, використання з цією метою не підпорядкованих органам, що здійснюють попереднє ув`язнення, державних та комунальних закладів охорони здоров`я, залучення їх медичного персоналу та проведення медичних експертиз визначається Кабінетом Міністрів України. Порядок взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту, затверджений наказом Міністерства юстиції України, Міністерства охорони здоров`я України 10.02.2012 № 239/5/104 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 10 лютого 2012 р. за № 212/20525.

Доводи сторони захисту про потребу в лікуванні підозрюваного не спростовують наявності в даному випадку ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також не є безумовною підставою для звільнення його з під варти, оскільки відповідно до ст.ст.7,11 Закону України "Про попереднє ув`язнення" в місцях попереднього ув`язнення відповідно до законодавства про охорону здоров`я організуються і проводяться медичний огляд осіб, щодо яких як запобіжний захід обрано тримання під вартою, їх медичне обслуговування, а також лікувально-профілактична і протиепідемічна робота.

Доводи сторони захисту про неможливість перебування підозрюваного під вартою не підтверджуються матеріалами провадження.

Згідно довідки від 19.06.2023 № 942, виданої завідувачем Київської міської медичної частини філії ДУ «Центр охорони здоров`я державної кримінально-в виконавчої служби України» в м. Києві та Київській області ОСОБА_7 за час перебування в установі ОСОБА_5 консультований лікарем-терапевтом Київської міської медичної частини. За даними проведеної консультації встановлений діагноз: хронічний гастрит у стадії нестійкої ремісії. Призначене відповідне амбулаторне лікування.

Таким чином, матеріали справи не містять і стороною захисту суду не надано об`єктивних даних про неможливість підозрюваного за станом здоров`я перебувати в умовах попереднього ув`язнення.

При викладених обставинах, враховуючи положення ст.ст. 177, 178, ч. 1 ст. 194 КПК України й те, що встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України та те, що стороною захисту не надано належних, беззаперечних і достатніх доказів неможливості ОСОБА_5 за станом здоров`я на даний час перебувати під вартою, суд вважає за необхідне відмовити захиснику ОСОБА_3 в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 та залишити обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя зазначає, що дане кримінальне провадження стосується особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, тому, керуючись положеннями ч.4 ст.183 КПК України не вбачає правових підстав для визначення розміру застави.

Застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 є дієвим та забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про залишення клопотання без задоволення.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 2, 8, 22, 26, 177, 178, 179, 182, 183, 201, 205, 309, 372, 376, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному у кримінальному провадженні №0001182 від 23.03.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1