ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 954/37/23
Головуючий в суді 1 інстанції: ОСОБА_1 Провадження № 11-сс/819/5/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року Херсонський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю :

секретаря

судового засідання ОСОБА_5

прокурора: ОСОБА_6

підозрюваного: ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0001011 за апеляційною скаргою прокурора Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 28 червня 2023 року якою застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Любимівка Нововоронцовського району Херсонської області, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України ,

ВСТАНОВИВ:

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді від 28.06.2023 року частково задоволено клопотання прокурора Бериславської окружної прокуратури ОСОБА_6 , застосовано щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 до 25.07.2023 року включно.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_7 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, або суду за першою вимогою.

- не відлучатись із с. Біляївка Бериславського району Херсонської області без дозволу слідчого, прокурора, або суду.

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

Вимоги та узагальнені доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді від 28.06.2023 року скасувати, обрати щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів без права внесення застави.

Вказує, що ухвала слідчого судді є незаконною та підлягає скасуванню у зв`язку з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження ( ст. 411 КПК).

При винесенні рішення судом не прийнято до уваги , що ОСОБА_7 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, а тому може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, та враховуючи тяжкість вчиненого злочину може вчинити спробу переховуватися з метою ухилення від покарання.

Позиції учасників судового розгляду.

Прокурор підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги.

Підозрюваний заперечив проти задоволення апеляційних вимог прокурора, посилаючись на їх необґрунтованість.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, які надійшли із суду першої інстанції та перевіривши доводи апеляційної скарги , апеляційний суд доходить таких висновків.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Частина 1ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий і прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім тяжкості покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим, на стадії обрання запобіжного заходу враховується і сукупність обставин, які визначені ст. 178 КПК України, зокрема: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного , дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний.

Застосування запобіжних заходів стає можливим при наявності ризиків. Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства та суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Оцінюючи кожен факт, викладений на підтвердження заявлених стороною обвинувачення ризиків, суд має оцінювати його у контексті чинників, перелічених у ч. 1ст. 178 КПК . Вказане вбачається не лише зі змісту відповідної норми, але й практики ЄСПЛ. Зокрема, у п. 58 рішення ЄСПЛ у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява №9190/03 від 04.10.2005, зазначено: «… Ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню».

Як видно із матеріалів провадження 25.05.2023 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Вбачається, що ОСОБА_7 підозрюєтьcя у вчиненні кримінального правопорушення за таких обставин: в 20-х числах серпня місяця 2022 року, в світлу пору доби (більш точної дати та часу слідством не встановлено), переслідуючи прямий умисел направлений на заволодіння чужим майном, з корисливих мотивів, зайшов через незачинену на замикаючий пристрій вхідну хвіртку на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_8 та скориставшись її відсутністю, відчинив силою рук не зачинені на замикаючий пристрій вхідні двері приміщення сараю та проник всередину, звідки таємно викрав належний останній бензиновий тример «GOODLUCK GRASS TRIMMER GL6800BC», вартість якої згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2166 від 10.05.2023 року становить 2030 грн. 87 коп.

Вбачається, що до слідчого судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області за підписом прокурора Бериславської окружної прокуратури ОСОБА_6 було подано клопотання про обрання щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Прокурор клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою мотивував тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК , і що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3 , 5 ч. 1 ст. 177 КПК України .

За результатами розгляду клопотання слідчий суддя не погодився з доводами прокурора про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та застосував до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту та належним чином свій висновок мотивував.

При цьому слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено існування ризику незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Визнавши доведеним існування ризику , передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту зможе запобігти встановленому ризику.

Слідчий суддя зазначив, що сторона обвинувачення не довела неможливість запобігання встановленому ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу .

Колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді про те, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт, буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного та запобігатиме встановленому слідчим суддею ризику - переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України підтверджується сукупністю доказів, зібраними на цій стадії досудового розслідування та перевірена слідчим суддею при розгляді клопотання

Висновок слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 в апеляційній скарзі під сумнів не ставиться.

На даній стадії кримінального провадження лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу.

Разом із тим , один лише факт наявності обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину не може виправдати застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки необхідно встановлювати законність, виправданість та співмірність запобіжного заходу, запропонованого органом досудового розслідування, із характером протиправних дій, зокрема інкримінованих підозрюваному у кримінальному провадженні, особою підозрюваного, наявністю у нього родини та утриманців, можливими ризиками вчинення підозрюваним протиправної поведінки, що може зашкодити меті досудового розслідування.

При цьому, слід мати на увазі, що обмеження розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи, є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Підставним є висновок слідчого судді про те, що доведено стороною обвинувачення наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому злочину за ч. 4 ст. 185 КК, однак не доведено існування обставин, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, передбаченому п1 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на процесуальну поведінку та відомості про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання , певні соціальні зв`язки , в силу ст. 89 КК раніше не судимий.

Доводи апеляційної скарги такі висновки слідчого судді не спростовують та не доводять існування ризиків , передбачених п.3, 5 ч.1 ст. 177 КПК.

Вбачається, що ОСОБА_7 повідомлено про підозру 25.05.2023 року.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою подано 26.06.2023 року

В матеріалах, доданих до клопотання відсутні будь- які відомості про те, що ОСОБА_7 з часу набуття ним статусу підозрюваного з 25.05.2023 року не з`являвся за викликом до слідчого чи прокурора, чи іншим чином перешкоджав кримінальному провадженню. Не надано таких відомостей і під час апеляційного розгляду.

Будь- які відомості про те, що після повідомлення про підозру підозрюваний порушував покладені на нього обов`язки , чи вчиняв спроби впливу на свідків, потерпілого або ж іншим чином перешкоджав кримінальному провадженню матеріали не містять. Про такі випадки не було зазначено і прокурором під час апеляційного розгляду.

Апеляційний суд також відзначає, що підозрюваний за першим же викликом з`явився до апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги прокурора , в якій ставиться питання про застосування найбільш суворого запобіжного заходу, що вказує на спроможність підозрюваного демонструвати належну процесуальну поведінку

Колегія суддів вважає, що наявність обґрунтованої підозри та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку доведеності його винуватості , доведеність ризику переховування від органу досудового розслідування не може виправдати застосування найсуворішого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки прокурором не доведено виправданість та співмірність запобіжного заходу у виді тримання під вартою , запропонованого органом досудового розслідування, враховуючи відомості про особу підозрюваного, який має певні соціальні зв`язки, одружений, має постійне місце проживання, демонструє належну процесуальну поведінку на цій стадії досудового розслідування.

Доводи апеляційної скарги про те, що слідчим суддею не було враховано всі відомості про особу підозрюваного, тяжкість покарання , що загрожує у разі визнання винуватим, та інші обставини, не ґрунтуються на матеріалах провадження.

Слідчим суддею, як видно, були проаналізовані відомості та обставини, на які посилається апелянт у сукупності з фактичними обставинами кримінального провадження , які і дали підстави для висновку про те, що на цій стадії досудового розслідування цілодобовий домашній арешт з покладенням на підозрюваного обов`язків передбачених ч.5 ст. 194 КПК , зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дієвість кримінального провадження.

Запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який прирівнюється до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції, з покладенням на підозрюваного певних обов`язків, враховуючи характер інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та відомості про особу підозрюваного, кількість та ступінь встановлених ризиків, на думку колегії суддів на даній стадії кримінального провадження взмозі забезпечити запобіганню встановленим ризикам.

Апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги прокурора та скасування ухвали слідчого судді.

Під час апеляційного розгляду з`ясовано , що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчено, обвинувальний акт щодо ОСОБА_7 спрямовано до суду .

Керуючись ст.ст. 183, 196, 404, 407, 419, 422, 376 ч.2 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу прокурора Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Залишити без змін ухвалу слідчого судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 28 червня 2023 року якою застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_7 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4