Справа № 216/4709/23
провадження 1-кс/216/2009/23
ПОСТАНОВА

іменем України

24 липня 2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника скарги ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

18.07.2023 до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу надійшла вказана скарга, в якій заявник просить:

1. Визнати бездіяльність слідчого відділу Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_3 про вчинення відносно мене та Держави кримінального правопорушення, незаконною.

2. Визнати ОСОБА_3 потерпілою відповідно вимогам ч. 2 ст. 55 КПК по вище вказаному злочину проти мене з відповідними правами.

3. Зобов`язати службових осіб поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань дані по ОСОБА_3 заяві про вчинення кримінального злочину за статтями, які вказані у моїй заяві про злочин та передати матеріали справи за належністю до ДБР відповідно вимог ст. 216 КПК.

В обґрунтування заявленої скарги послався на те, що 14.07.2023 вона звернувся із заявою про кримінальне правопорушення до Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 350 КК України. Заява була зареєстрована у Журналі єдиного обліку за реєстраційним номером №13218 від 14.07.2023.

Однак уповноважені особи Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області жодних дій спрямованих на внесення наданих відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вчинили.

У судовому засіданні заявниця скаргу підтримала, просила її задовольнити. Надала пояснення обгрунтовані доводами викладеними в скарзі.

Заступник начальника СД Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, проте 19.07.2023 подав до суду заперечення на скаргу, у яких просив проводити судове засідання без його участі, проти задоволення скарги заперечував, посилаючись на те, що за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 встановлено, що у повідомленні не викладено фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. У зв`язку з викладеним зазначене звернення було розглянуто згідно ЗУ «Про звернення громадян».

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність дізнавача, слідчого та прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, на підставі чого слідчий суддя розглядає скаргу за їх відсутності.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду скарг в порядку ст. 303 КПК України, а також те, що кожна сторона про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином із урахуванням принципу диспозитивності була наділена судом можливістю скористатися своїм правом надати докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за відсутності представника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Суд, дослідивши скаргу з доданими до неї документами, вислухавши доводи заявника, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Згідно до ч. 1, ч. 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Отже, предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність дізнавача, слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно ч. 5 п. 4 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. До ЄРДР також вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.2 розділу ІІ положення).

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких дізнавач, слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, з огляду на викладене можна дійти висновку, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність дізнавача, слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

В скарзі ОСОБА_3 вказує, що подавала заяву про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 350 КК України.

Частиною 1 ст. 350 КК України передбачена кримінальна відповідальність за погрозу вбивством, заподіянням тяжких тілесних ушкоджень або знищенням чи пошкодженням майна загальнонебезпечним способом щодо службової особи чи її близьких або щодо громадянина, який виконує громадський обов`язок, застосована з метою припинення діяльності службової особи чи громадянина, який виконує громадський обов`язок, або зміни її характеру в інтересах того, хто погрожує.

З об`єктивної сторони злочин виражається у погрозі, зміст якої чітко визначений законом, а саме у погрозі: а) вбивством; б) заподіянням тяжкого тілесного ушкодження; в) знищенням чи пошкодженням майна загальнонебезпечним способом.

Погроза може бути висловлена усно, письмово, конкретними діями, по телефону, через телекомунікаційну мережу тощо, як безпосередньо потерпілому, так і шляхом доведення до потерпілого через інших осіб чи з використанням технічних засобів передавання інформації.

Погрозою застосування фізичного насильства, в тому числі і погрозою вбивством, слід вважати залякування особи застосування до неї такого насильства, в тому числі і залякування її вчинити вбивство. Погроза може полягати у висловлюваних, жестах, демонстрації зброї або предметів, що можуть бути використані для нанесення тілесних ушкоджень, предметів, що імітують зброю, які особа приймає за справжню зброю, чи в інших діях. Погроза застосування фізичного насильства, в тому числі погроза вбивством, повинна сприйматися потерпілою особою як реальна, тобто у неї має враження, що погроза буде реалізована. Така погроза може сприйматися особою як реальна, виходячи з часу, місця та обстановки, що склалася (п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості особи»).

Погроза вбивством може застосовуватись безпосередньо після її вираження. Або бути зверненою у майбутнє.

Адресатом погрози є тільки особи, зазначені у ст. 350 КК.

Суб`єктивна сторона передбачає вину у виді прямого умислу і спеціальну мету: припинити діяльність службової особи чи громадянина, який виконує громадський обов`язок, або змінити її характер в інтересах того, хто погрожує

В своєму повідомленні ОСОБА_3 не зазначає в яких конкретних діях виражена погроза, хто з осіб яким погрожували є службовою особою чи її близьким або громадянином, який виконує громадський обов`язок.

Так саме, в заяві не зазначено яку саме діяльність службової особи чи громадянина, який виконує громадський обов`язок мала на меті припинити особа зазначена в заяві.

В заяві взагалі не міститься посилання на жодну норму особливої частини КК України, не міститься вимоги внести відомості до ЄРДР або розпочати досудове розслідування. Натомість міститься абстрактне формулювання «прошу вжити заходів».

Таким чином, наведені ОСОБА_3 у заяві обставини не вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 04 квітня 2023 року у справі № 572/1684/19, законодавство України не передбачає особливих вимог або певної форми щодо складання заяви про вчинення кримінального правопорушення. Обов`язково у заяві має міститися конкретні відомості про вчинення злочину та прохання особи прийняти невідкладних дій щодо реєстрації даної заяви у ЄРДР та початку досудового розслідування.

Разом з тим, слідчий суддя зазначає, що аналіз положень ст. 303 КПК України через призму положень ст. 307 КПК України вказує на те, що чинним КПК визначено не тільки вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого та прокурора, які можуть бути оскаржені до слідчого судді під час досудового розслідування, а і способи такого оскарження, а саме: рішення можуть бути оскарженні шляхом їх скасування, дії - шляхом зобов`язання їх припинити, бездіяльність - шляхом зобов`язання вчинити певну дію.

Таким чином, положення чинного КПК України, в тому числі і ст. 307 КПК України, не містять повноважень слідчого судді на постановлення ухвали про визнання незаконною бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора у кримінальному провадженні.

З закріпленої в ст. 26 КПК України диспозитивності як загальної засади кримінального провадження слідує, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинним КПК України не передбачені повноваження слідчого судді визнавати певну особу потерпілою та визначати юрисдикційну підслідность.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 14.07.2023 не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 303, 304, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Криворізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 25 липня 2023 року о 10-45 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1