Справа № 496/2942/23
Провадження № 1-кс/496/957/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

слідчий суддя - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження №0000308 від 23.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на кухонний ніж на лезі якого маються сліди речовини бурого кольору, який належить ОСОБА_5 , запакований до картонної коробки; металева кочерга, яка належить потерпілому ОСОБА_6 , запакована до картонної коробки; футболка чорно-сірого кольору, труси сірого кольору, капці темно синього кольору зі слідами РБК, які належать потерпілому ОСОБА_6 запаковані до картонної коробки; халат темно - синього кольору зі слідами РБК, який належить потерпілому ОСОБА_6 , запакований до картонної коробки.

Своє клопотання дізнавач мотивує тим, що у провадженні слідчого відділу Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження №0000308 від 23.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.04.2023 року до Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення, про те, що 23.04.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ознаками насильницької смерті, у вигляді ножового поранення в області грудної клітки.

23.04.2023 слідчим ОРУП №2 ГУНП в Одеській області з метою збереження предметів, які могли зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а також можуть мати значення речових доказів у вчинених кримінального правопорушення, на місці було прийнято рішення про проникнення до житла з метою проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_5 .23.04.2023 року в період часу з 20 год. 08 хв. по 21 год. 49 хв. проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , В ході огляду виявлено та вилучено: кухонний ніж на лезі якого маються сліди речовини бурого кольору, який належить ОСОБА_5 , запакований до картонної коробки; металева кочерга, яка належить потерпілому ОСОБА_6 , запакована до картонної коробки; футболка чорно-сірого кольору, труси сірого кольору, капці темно синього кольору зі слідами РБК, які належать потерпілому ОСОБА_6 запаковані до картонної коробки; халат темно- синього кольору зі слідами РБК, який належить потерпілому ОСОБА_6 , запакований до картонної коробки.

Прокурор в судове засідання не з`явився, відповідно до прохальної частини клопотання просив розглядати справу за його відсутності. Крім того, його неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до положень ч.1 ст. 172 КПК України.

Вивчивши матеріали, додані до клопотання, вважаю, що заявлене клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п. 1 ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Слідчий, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 171 КПК України, зазначив мету відповідно до положень ст. 170 КПК України, з якою пов`язує необхідність у накладенні такого арешту, з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак наведених в ст. 98 КПК України може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого.

Відповідно до положень ч.3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.

Оскільки слідчому судді надано постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 24.04.2023 року у кримінальному провадженні в рамках якого подано клопотання, воно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, клопотання слідчого про накладення арешту, слід задовольнити.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст.132, 173 КПК України, підстави до задоволення внесеного слідчим клопотання.

Керуючись ст.ст.98,131,132,170-174,376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження №0000308 від 23.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на кухонний ніж на лезі якого маються сліди речовини бурого кольору, який належить ОСОБА_5 , запакований до картонної коробки; металева кочерга, яка належить потерпілому ОСОБА_6 , запакована до картонної коробки; футболка чорно-сірого кольору, труси сірого кольору, капці темно синього кольору зі слідами РБК, які належать потерпілому ОСОБА_6 запаковані до картонної коробки; халат темно - синього кольору зі слідами РБК, який належить потерпілому ОСОБА_6 , запакований до картонної коробки.

Ухвалу допустити до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1