УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Соколівка Ярмолинецького район, Хмельницької області, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, у кримінальному провадженні №0000020 від 18.01.2021,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням погодженим з прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з визначенням відповідних обов`язків, відносно ОСОБА_6 ..

В обґрунтування клопотання зазначено, що відділом розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 18.01.2021 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили смерть потерпілої, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, а також запобіганням спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків в кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

1) не залишати житло за місцем проживання: АДРЕСА_1 ;

2) прибувати до слідчого, прокурора, суду по першому виклику;

3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, реєстрації, роботи та номеру засобу зв`язку;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У судовому засіданні прокурор та слідчий просили задовольнити клопотання, причинами великого проміжку часу між вчиненням ОСОБА_6 діяння, що інкримінуються йому як кримінальне правопорушення та повідомлення йому про підозру зазначили тривале проведення судових експертиз, до завершення яких неможливо було прийняти рішення про наявність чи відсутність підстав для повідомлення ОСОБА_6 про підозру.

Підозрюваний у судовому засіданні пояснив, що визнає вину частково, події які йому інкримінуються він не пам`ятає, не може пояснити яким чином він опинився у стані алкогольного сп`яніння під час дорожньо-транспортної події.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати нічний домашній арешт або особисте зобов`язання.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення сторін провадження, дослідивши доводи клопотання та додані до нього матеріали, вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як встановлено в судовому засіданні, відділом розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000020 від 18.01.2021 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

21.06.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_6 дають підстави визнати набуття ним статусу підозрюваного та вважати обґрунтованою його підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, підтверджується також наявними в матеріалах доказами: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 18.01.2021 та схемою до нього; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; висновком інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю 10.2 «Дослідження технічного стану транспортних засобів»; висновком судово-медичних експертиз, щодо причин смерті потерпілого ОСОБА_11 ; висновком судово-медичних експертиз, потерпілого ОСОБА_12 ; висновком інженерно-технічної експертизи за експертною спеціальністю 10.1 «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод», та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Підставою застосування запобіжного заходу також є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, які вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності вчинення підозрюваною певних дій.

Для всебічної оцінки обставин справи, слідчий суддя аналізує доводи прокурора стосовно ризиків, про які згадано у клопотанні.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачене покарання до восьми років позбавлення волі і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Також є цілком вирогідним існування ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Разом з тим, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги у сукупності обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема те, що підозрюваний ОСОБА_6 раніше не судимий, неодружений, не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до восьми років, а тому, для запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним в даному конкретному випадку застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на нього додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не залишати житло за місцем проживання: АДРЕСА_1 ; прибувати до слідчого, прокурора, суду по першому виклику; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, реєстрації, роботи та номеру засобу зв`язку; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 131, 132, 176 - 179, 181, 193, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не залишати житло за місцем проживання: АДРЕСА_1 ;

- прибувати до слідчого, прокурора, суду по першому виклику;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, реєстрації, роботи та номеру засобу зв`язку;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_6 під домашнім арештом визначити в межах терміну досудового розслідування, тобто до 21.08.2023 року.

Контроль за виконанням ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде оголошений о 16 год. 40 хв. 27.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1