Справа № 522/8930/23
Провадження №1-кп/522/2091/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

23.06.2023 Місто Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі колегії суддів:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000272 від 13.12.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець с. Велетенське, Білозерського району, Херсонської обл., зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурор - ОСОБА_4

захисник - ОСОБА_5

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

УСТАНОВИВ:

На розгляд до Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурор, просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні.

Також прокурор в судовому засіданні просив суд продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що доведені під час досудового розслідування ризики не знизились та не відпали.

Захисник та обвинувачений заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, посилаючись на його невідповідність вимогам КПКУ.

Також захисник в судовому засіданні заявив клопотання про направлення справи за підсудністю до іншого суду, мотивуючи клопотання наступним.

На думку захисника ОСОБА_5 , відповідно до обвинувального акту ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні злочину, на території Білозерського району Херсонської області (у селі Правдине, за місцем реєстрації та постійного проживання обвинуваченого). Тобто дана справа мала бути підсудною Білозерському районному суду Херсонської області.

Верховний суд розпорядженням від 26.09.2022 №52, у зв`язку з об`єктивною неможливістю відправлення правосуддя, змінив територіальну підсудність судових справ Білозерського районного суду Херсонської області, визначивши цю підсудність за Приморським районним судом м. Одеси.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 10.01.2023 № 2 було відновлено територіальну підсудність судових справ Білозерського районного суду Херсонської області.

Відповідно до Рішення Вищої ради Правосуддя від 30 травня 2023 року №566/0/15-23, початок відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області відтерміновано до 1 липня 2023 року. Цим же рішенням, з 1 червня 2023 року змінено територіальну підсудність судових справ Білозерського районного суду Херсонської області, яку визначено за Херсонським міським судом Херсонської області.

Таким чином, кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_3 підсудна не Приморському районному суду м. Одеси, а Херсонському міському суду Херсонської області.

Але на офіційному сайті Херсонського міського суду Херсонської області міститься оголошення про те, що через військовий стан, цей суд, наразі не може здійснювати судовий розгляд (за винятком розгляду невідкладних справ, які потребують негайного розгляду, та справ, пов`язаних із розслідуванням тяжких та особливо тяжких злочинів, щодо підозрюваних чи обвинувачених в яких передбачена можливість дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою).

На цьому ж сайті у розділі «Список справ, призначених до розгляду» міститься повідомлення «У даному суді немає призначених справ».

Тобто, юридично кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_3 вже не підсудна Приморському районному суду м. Одеси, а Херсонський міський суд Херсонської області фактично не може здійснювати її розгляд.

У зв`язку з викладеним зауважуємо, що 25 серпня 2022 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення окремих положень досудового розслідування в умовах воєнного стану» № 2462-IX від 27 липня 2022 року, яким абзац 1 ч. 9 ст. 615 КПК України викладено у наступній редакції: «Під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством».

Таким чином, редакція вищевказаної статті визначає альтернативну підсудність у випадку, якщо суд у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення з об`єктивних причин не може здійснювати правосуддя ? в такому випадку кримінальне провадження може бути направлене на розгляд як до суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, так й до іншого суду, визначеного у порядку, передбаченому законодавством. Саме так тлумачиться зміст абзацу 1 ч. 9 ст. 615 КПК України в Ухвалі Верховного Суду від 27 березня 2023 року у справі № 127/3094/23 (провадження № 51-1789впс23).

Досудове розслідування кримінального провадження № 0000272 закінчене слідчими Слідчого управління Служби безпеки України у Вінницькій області, яке розташоване у м. Вінниці по вул. Грушевського, 27.

Тому, на думку захисника ОСОБА_5 підслідність кримінальної справи за обвинуваченням ОСОБА_3 має бути визначена за Вінницьким міським судом Вінницької області, тобто судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника в повному обсязі.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотань зазначив, що вважає клопотання необґрунтоване та такими, що не підлягає задоволенню.

Розглянувши обвинувальний акт, заслухавши думки учасників судового процесу, дослідивши надані матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Щодо клопотання про направлення справи за підсудністю до іншого суду.

Відповідно до положень ч.1 ст.32 КПК України (далі КПК), кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.

Як вбачається з обвинувального акту ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111-2 КК України. При цьому, слід зазначити, що в обвинувальному акті зазначено, що у ОСОБА_3 , який, будучи місцевим мешканцем, перебуваючи на території тимчасово окупованого с. Правдине Білозерського району Херсонської області на початку березня 2022 року (більш точну дату та час встановити не виявилось за можливе) виник злочинний намір, направлений на пособництво державі агресору рф, тобто злочин, передбачений ч. 1 ст. 111-2 КК України був закінчений на території Білозерського району Херсонської області.

Розпорядженням Голова Верховного Суду від 26.09.2022 №52, з 03 жовтня 2022 року територіальну підсудність судових справ Білозерського районного суду Херсонської області, визначивши цю підсудність за Приморським районним судом м. Одеси.

В подальшому розпорядженням Голови Верховного Суду від 10.01.2023 №2, відповідно до ч.7 ст.147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» з метою забезпечення доступу до правосуддя, дотримання розумних строків під час розгляду справ внесені зміни до вищевказаного розпорядження та з 01 лютого 2023 року територіальна підсудність судових справ Херсонського міського суду Херсонської області визначена за Білозерським районним судом Херсонської області.

Відповідно до рішень Вищої ради правосуддя від 31.01.2023 №10/0/15-231, від 28.02.2023 №161/0/15-23, від 30.03.2023 №282/0/15-231, відтерміновано початок відновлення та зміни територіальної підсудності судових справ судів, визначених пунктами 1, 2 розпорядження Голови Верховного Суду від 10 січня 2023 року № 2 «Про відновлення роботи та зміну територіальної підсудності судових справ судів Херсонської області», до 1 березня, 1 квітня, 1 травня 2023 року відповідно.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 27.04.2023 №450/0/15-23 «Про відтермінування початку відновлення роботи та зміни територіальної підсудності судових справ судів Херсонської області» відтерміновано до 1 червня 2023 року початок відновлення та зміни територіальної підсудності судових справ судів, визначених пунктами 1, 2 розпорядження Голови Верховного Суду від 10 січня 2023 року №2 «Про відновлення роботи та зміну територіальної підсудності судових справ судів Херсонської області». Одеському апеляційному суду, Київському, Малиновському, Приморському, Суворовському районним судам міста Одеси, Біляївському, Комінтернівському районним судам Одеської області, Теплодарському міському суду Одеської області продовжити розгляд справ, які надійшли до 31 травня 2023 року включно на розгляд цих судів у порядку, визначеному частиною сьомою статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», та відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), рішень Вищої ради правосуддя від 31 січня 2023 року № 10/0/15-23, від 28 лютого 2023 року № 161/0/15-23, від 30 березня 2023 року № 282/0/15-23.

02.05.2023 обвинувальний акт поштою був направлений до Приморського районного суду м. Одеси, що підтверджується накладною Укрпошти.

08.05.2023 обвинувальний акт надійшов до Приморського районного суду м. Одеси, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду.

За наведених обставин, судом не встановлено обставин та підстав для передачі кримінального провадження за територіальною підсудністю до іншого суду, а тому клопотання сторони захисту визнається необґрунтованим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло з порушенням правил територіальної підсудності.

Враховуючи наведені обставини клопотання захисника задоволенню не підлягає.

Згідно ч. 4 ст. 315 КПК України обвинуваченому роз`яснено право про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Перевіривши зміст обвинувального акту, суд дійшов висновку, що він вимогам ст. 291 КПК України відповідає, надійшов до суду з дотриманням правил територіальної підсудності, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту прокурору, немає, встановлено наявність підстав для призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, з урахуванням клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 , колегіально судом у складі трьох суддів.

Щодо клопотання про продовження запобіжного заходу.

Згідно із ч. 3 ст. 315 КПКУ під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Частиною 3 ст. 199 КПК України передбачено, що суд при продовженні строку тримання під вартою враховує обставини, які свідчать про те що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину та немає міцних соціальних зв`язків.

На досудовому розслідуванні відносно обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк дії ували суду спливає 06.07.2023.

Зазначені обставини щодо особи обвинуваченого та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим, поведінка під час інкримінованого злочину, дає підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду чи впливати на свідків.

Ризики, які біли враховані під час обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, що є підставою для продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів неможливе, зважаючи на вказані ризики, особу обвинуваченого та характер злочину, у якому він обвинувачується. Більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам, забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Тому строк тримання під вартою обвинуваченого необхідно продовжити.

На підставі викладеного, суд, керуючись ст.ст.1-376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про направлення справи за підсудністю до іншого суду - відмовити.

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні на підставі обвинувального акту стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України у відкритому судовому засіданні, в приміщенні місцевого Приморського районного суду міста Одеси (м. Одеса, вул. Балківська, 33, зала №229) на 27.06.2023 об 09 год. 00 хв.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 23.08.2023 включно, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 23.08.2023.

Здійснювати судовий розгляд колегіально судом у складі трьох суддів.

Ухвала про продовження запобіжного заходу може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_6