справа №176/878/23
провадження №1-кс/176/219/23
УХВАЛА

Іменем України

29 травня 2023 р. місто Жовті Води

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000266, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000266, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У поданому клопотанні прокурор просить накласти арешт на бензопилу, корпус зеленого кольору, з написом «Світязь» БП-45-18PRО, бензопилу оранжевого кольору, з написом "Husqvarna 353", дві пластикові бутилки об`ємом по 5 л. з вмістом на 1/2 речовин, схожих на паливо-мастильні, два чохли для бензопили оранжевого кольору, цеп металевий до бензопили, та колоди дерев в загальній кількості близько 250 шт., вилучені 20.04.2023 під час огляду місця події за адресою: Дніпропетровська обл., м. Жовті Води, вул. Залізнична, 13, санітарна зона КП «Схід ГЗК»

Слідчий суддя, дослідивши окремі матеріали клопотання про арешт майна, приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, в порушення п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, в клопотання не вказано власника бензопили, корпусу зеленого кольору, з написом «Світязь» БП-45-18PRО, бензопили оранжевого кольору, з написом "Husqvarna 353", двух пластикових бутилок об`ємом по 5 л. з вмістом на 1/2 речовин, схожих на паливо-мастильні, двух чохлів для бензопили оранжевого кольору, цепу металевого до бензопили.

Крім того, в клопотанні не наведено жодних заходів, що вчинялися для встановлення власників вищевказаного майна.

Слід зазначити, що в силу вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом за участю, в тому числі, іншого власника майна.

Відповідно до пунктів 25, 26 статті 3 КПК України, одним із учасників як кримінального, так і судового провадження є третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Таким чином, власник майна, щодо якого вирішується питання про арешт, є особою, прав, свобод та інтересів якої стосується судове рішення. Не залучення власників тимчасово вилученого майна до розгляду клопотання про арешт такого майна порушує їх право на подачу своїх аргументів і заперечень проти накладення арешту.

Крім того, у випадку не повідомлення власника тимчасово вилученого майна про розгляд клопотань про арешт порушується: право на захист власності в розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; право на захист; принципи законності і диспозитивності.

Із вище наведеного слідує, що виклик судом власника майна для розгляду клопотання про арешт тимчасово вилученого майна є обов`язковим. При цьому нормами КПК не передбачений розгляд такого клопотання без належного повідомлення власника майна.

Одночасно слід зауважити, що статтею 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, зокрема: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Нехтування вказаними засадами означає, що судове рішення постановлено без дотримання приписів статті 370 КПК щодо законності та обґрунтованості судового рішення, що є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону і підставою для його скасування.

В частині 3 статті 172 КПК України вказано, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна, подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи викладене, оскільки клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, на виконання вимог ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна уповноваженому прокурорута встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст.ст. 170-172, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_2 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000266, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 квітня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повернути уповноваженому прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків вказаних в мотивувальній частині ухвали.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_3