Справа № 591/3204/23
Провадження № 1-кс/591/1409/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2023 року слідчий суддя Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Суми клопотання слідчого СУ ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий у кримінальному провадженні №0000131 звернувся з клопотанням, в якому просив обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28-ч.2 ст.345, ч.2 ст.28-ч.2 ст.347 КК України та існують ризики, передбачені п.п.1,2,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, які не зможуть бути забезпечені іншими більш м`якими запобіжними заходами.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Захисник зазначала, що її підзахисний визнає ті обставини, участь у яких він приймав, але такі обставини не пов`язані з застосуванням насильства чи погрозою його застосування, а також з пошкодженням майна. Крім того, звертала увагу суду, що ОСОБА_5 сам з`явився до поліції, є несудимою особою, одружений, має на утриманні двох дітей та постійне місце проживання, приймав участь у зоні активних бойових дій, а на даний час проходить службу у військовій частині, тобто не зможе її покинути та вчиняти тиск на потерпілих і свідків, так як перебуває під наглядом командирів. На її переконання, такі обставини дають підстави суду для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання. В свою чергу, її підзахисний буде виконувати усі покладені на нього обов`язки.

Підозрюваний зазначив, що не вважає себе винним, оскільки тільки прибув за наказом командира до місця події та виконував наказ командира щодо перебування поряд з поліцейськими. Фізичної сили до них не застосовував та майна не пошкоджував. Щодо виду запобіжного заходу підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Матеріали клопотання підтверджують те, що СУ ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000131 від 20.04.2023, у якому ОСОБА_5 оголошено про підозру за ч.2 ст.28-ч.2 ст.345, ч.2 ст.28-ч.2 ст.347 КК України.

При цьому, додані до клопотання документи (протоколи огляду місця події, допиту потерпілих, свідків, пред`явлення осіб для впізнання, огляду речей і документів) містять дані, які дають підстави об`єктивному спостерігачу вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальні правопорушення, які йому інкримінують органи досудового розслідування.

При цьому, слід звернути увагу, що згідно положень чинного КПК, на стадії досудового розслідування оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті їх оцінки з точки зору достатності й допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи.

На цій стадії слідчий суддя, враховуючи правову позицію ЄСПЛ, оцінює оголошену підозру лише з точки зору її обґрунтованості.

Так, згідно позиції, що висловлена у рішеннях ЄСПЛ і яку використовують слідчі судді, зокрема «Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» № 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Тобто, обґрунтованою є підозра яка побудована на фактах, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність і стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Щодо рівня імовірності, за якого підозра вважається обґрунтованою, то цей стандарт доказування не передбачає, що уповноважені особи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, які необхідні на наступних етапах кримінального провадження.

За наявності обґрунтованих даних, які спростовують усі чи деякі обставини вчинення кримінального правопорушення, прокурор має право змінити раніше повідомлену підозру чи, за наявності для цього підстав, прийняти рішення про закриття провадження.

В даному випадку, на даній стадії досудового розслідування ще з`ясовуються усі важливі обставини кримінального правопорушення, у тому числі з`ясовується які конкретні дії було вчинено кожним з учасників події. Водночас, з`ясовані під час розгляду клопотання обставини свідчать про те, що повідомлення про підозру було здійснено за наявності фактичних даних, які давали слідчому та прокурору можливість дійти висновку, що ОСОБА_5 може бути причетним до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, а додані до клопотання документи містять фактичні дані, які дають підстави слідчому судді на даній стадії процесу вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінують органи досудового розслідування, є імовірною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Отже, у даному випадку оголошена ОСОБА_5 підозра з огляду на практику ЄСПЛ відповідає критеріям обґрунтованості.

Відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, окрім наявності обґрунтованої підозри, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини існування хоча б одного із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У даному випадку, як зазначено вище, слідчий у клопотанні, а прокурор у судовому засіданні вказували на існування ризиків, передбачених п.п.1,2,3,4 ч.1 ст.177 КПК України.

Вважаю, що з доданих до клопотання матеріалів та з`ясованих під час судового розгляду клопотання обставин можна зробити висновок про існування на даний час ризиків, передбачених п.п.1,2,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки в ході досудового розслідування з метою встановлення обставин кримінального правопорушення здійснюється допит потерпілих та свідків (анкетні дані яких є відкритими), і не завершено збір речових доказів, а у сукупності з характером дій, які інкримінуються ОСОБА_5 , а також тим, що підозрюваний є військовослужбовцем, має зброю і йому загрожує, у разі доведення винуватості, покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, то є імовірність того, що він може вдатись до спроб незаконного впливу на свідків та потерпілих, перешкоджання кримінальному провадженню, знищення чи спотворення речей і документів, а також переховування від органів досудового розслідування та суду.

При цьому, вважаю, що часткове визнання вини підозрюваним на даній стадії кримінального провадження не спростовує існування таких ризиків, оскільки підозра, як зазначалось вище, не є кінцевим процесуальним документом.

Також вважаю, що перебування підозрюваного на службі у військовій частині та покладені на підозрюваного, як на військовослужбовця обов`язки, не виключають ризиків, заявлених органами досудового розслідування. Так, будучи військовослужбовцем військової служби, обов`язок ОСОБА_5 як військовослужбовця не тільки прибути до військової частини та проходити військову службу в її межах. Під час дії військового стану в країні географічні кордони й накази щодо військової частини чи загону, де він проходить військову службу, можуть бути негайно змінені відповідно до обставин, через що він не зможе виконувати процесуальних обов`язків підозрюваного.

Усі наведені обставини свідчать про необхідність задоволення клопотання слідчого про обрання ОСОБА_5 саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-який інший запобіжний захід, передбачений ст.176 КПК України, на думку слідчого судді, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Окрім того, ч. 4 ст.183 КПК України передбачено право слідчого судді не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

У даному випадку, за наявності обставин, які свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри та встановлених ризиків, вважаю за доцільне не визначати підозрюваному розмір застави, оскільки у разі внесення застави останній перебуватиме на волі, що у свою чергу лише посилюватиме існуючі ризики.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 193-197 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого - задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Визначити строк дії ухвали до 18.06.2023 року включно.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1