Справа № 953/3138/23
н/п 1-кс/953/3477/23
"16" травня 2023 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
Речі та предмети, на яке буде накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», а саме документи, при матеріалах кримінального провадження, предмети в камері зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області за адресою м. Харків, вул. Весніна,14, 2-підїзд.
Клопотання подано поштою 12.05.2023 року.
Прокурором надано заяву про розгляд клопотання без його участі.
Власник майна ОСОБА_4 до судового засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.
Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 до судового засідання не з`явилась, надала заяву про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції з використанням EASYCON.
В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_5 зазначила, що не має можливості прийняти участь в судовому засіданні безпосередньо в залі судового засідання.
Відповідно до ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:
1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;
2) необхідності забезпечення безпеки осіб;
3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;
4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;
5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.
Слідчий суддя дослідивши клопотання встановив, що підстави для проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участі представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 відсутні, оскільки в клопотанні не наведено поважних причин неможливості безпосередньої участі адвоката у судовому провадженні.
З огляду на зазначене слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про проведення судового засідання за її участі в режимі відеконференції.
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна .
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
У ході досудового розслідування встановлено, що 24.05.2022 року до СУ ГУНП в Харківській області надійшли матеріали правоохоронних органів щодо діяльності групи осіб, які незаконно переправляють через Державний кордон України громадян до російської федерації поза межами пунктів пропуску.
11.05.2023 у період часу з 10.22 год. до 11.27 год. на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено:
-мобільний телефон iPhone 14 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з сім-карткою мобільного оператора за номером: НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
11.05.2023 вилучені предмети оглянуто протоколом огляду предметів та постановою слідчого визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Згідно ухвали слідчого судді про обшук встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.2 ст.332 КК України, ймовірно причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Таким чином, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищезазначені речі є доказом злочину, містять відомості про обставини, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з цим 11.05.2023 слідчим визнано вказані предмети речовими доказами у кримінальному провадженню відповідною постановою.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Враховуючи, що вилучений мобільний телефон може містити відомості, необхідні для особистого використання та можуть містити конфедеційну інформацію, з метою запобігання настання наслідків, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчий суддя покладає на прокурора обов`язок після зняття за участю спеціаліста інформації з мобільних терміналів та систем зв`язку повернути їх власнику.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
В задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про проведення судового засідання в режимі відео конференції- відмовити.
Клопотання прокурора задовольнити.
Накласти арешт на вилучене 11.05.2023 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , майно:
-мобільний телефон iPhone 14 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з сім-карткою мобільного оператора за номером: НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зобов`язати прокурора за участю спеціаліста зняти інформацію з мобільного телефону iPhone 14 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 з сім-карткою мобільного оператора за номером: НОМЕР_2 , після чого передати це майно на відповідальне зберігання ОСОБА_6 .
Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1