УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення поліції №2 (з обслуговування мікрорайону «Шулявка») Солом`янського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 ,погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження, відомості про злочин внесені до ЄРДР за №0002019 від 27.11.2022 р. відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Луганської області, м. Краснодон, громадянина України, без визначеного місця проживання, судимого 07.09.2022 року Святошинським районним судом м. Києва за ст. 309 ч. 1 КК України до 1 року обмеження волі, із застосуванням ст.75КК України з іспитовим строком на 1 рік, якому пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 ч. 2 КК України,-

за участю: прокурора - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділення поліції №2 (з обслуговування мікрорайону «Шулявка») Солом`янського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 ,погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження, відомості про злочин внесені до ЄРДР за №0002019 від 27.11.2022 р. відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Луганської області, м. Краснодон, громадянина України, без визначеного місця проживання, судимого 07.09.2022 року Святошинським районним судом м. Києва за ст. 309 ч. 1 КК України до 1 року обмеження волі, із застосуванням ст.75КК України з іспитовим строком на 1 рік, якому пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 309 ч. 2 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, 07.09.2022 Святошинським районним судом міста Києва за ч. 1 ст. 309 КК України, засуджений до покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі, на підставі ст. 75, 76 КК України, звільнений від відбування призначеного йому покарання з випробуванням, із встановленням іспитового строку 1 (один) рік, якщо він протягом іспитового строку не вчинить нового кримінального правопорушення та виконає покладені на нього обов`язки, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість ОСОБА_5 , на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та знову вчинив нове умисне кримінальне правопорушення на території Солом`янського району м. Києва при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_5 , будучи особою раніше засудженою за ч. 1 ст. 309 КК України, а саме 07.09.2022 Святошинським районним судом міста Києва, 27.11.2022, приблизно 13:00 годині, перебуваючи в парку Національного Авіаційного Університету, що за адресою: м. Київ, проспект Любомира Гузара, 1, поряд з парканом на грунтовому покриття помітив 2 (два) поліетиленові прозорі зіп-пакетики з пазовим замком, в середині яких знаходилась порошкоподібна речовина білого кольору. Усвідомлюючи, що у вказаних пакетиках знаходиться психотропна речовина, обіг якої обмежено, діючи умисно, ОСОБА_5 вирішив підібрати вищевказані пакетики з речовинами та залишити їх собі з метою подальшого власного вживання, що й зробив, тим самим незаконно придбав шляхом знайдення два поліетиленові прозорі зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін та почав її незаконно зберігати при собі з метою подальшого власного вживання.

Після чого, ОСОБА_5 , достовірно розуміючи, що у вказаних двох поліетиленових зіп-пакетах знаходиться психотропна речовина, обіг якої обмежено - амфетамін, помістив їх до правої нагрудної кишені куртки зеленого кольору, в яку був одягнений, тим самим почав незаконно зберігати при собі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін для подальшого власного вживання без мети збуту. Після чого ОСОБА_5 , незаконно зберігаючи при собі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін, направився пішки по проспекту Любомира Гузара, 1-3 в м. Києві.

В подальшому, 27.11.2022, приблизно о 12:56 годині поліцейським взводу № 3 роти № 3 ППОП № 2 ГУ НП України в м. Києві за адресою: м. Київ, пр-т Любомира Гузара, 1-3, виявлено та зупинено ОСОБА_5 , який при собі незаконно зберігав два поліетиленових зіп-пакета з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін.

27.11.2022 в період часу із 14:03 години по 14:10 годину (фактичний час затримання 13:30 година 27.11.2022) за адресою: м. Київ, вул. Любомира Гузара, 1-3 в порядку ст. 298-2 КПК України здійснено затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на підставі ч. 3 ст. 298-2 КПК України здійснено обшук затриманого в результаті проведення, якого у ОСОБА_5 з нагрудної кишені куртки зеленого кольору, в яку він був одягнений, було виявлено та вилучено два поліетиленовий зіп-пакети з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін.

Згідно висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/111-22/51641 - НЗПРАП від 29.11.2022 у надані на дослідження порошкоподібні речовини містять у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено. Надані на дослідження порошкоподібні речовини містять у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін. Загальна маса амфетаміну в речовинах складає 0,315 г.

Амфетамін, згідно Списку № 2 «Психотропні речовини, обіг яких обмежено» в Таблиці II «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 є психотропною речовиною, обіг якої обмежено.

Таким чином орган досудового розслідування вказує, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, вчиненому особою протягом року після засудження за цією статтею.

Як зазначив прокурор, підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, зокрема:

?Рапорт поліцейського роти №3, взводу №3 ППОП №2 ГУНП у м. Києві капрала поліції ОСОБА_7 ;

?Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 27.11.2022 під час якого було вилучено 2 (два) поліетиленових пакета з пазовим замком з порошкоподібною речовиною білого кольору;

?Показами підозрюваного ОСОБА_5

?Показаннями свідка ОСОБА_8 ;

?Показаннями свідка ОСОБА_9 ;

?Показами свідка ОСОБА_10 ;

?Висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/111-22/51641 - НЗПРАП від 29.11.2022 згідно якого у надані на дослідження порошкоподібні речовини містять у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено. Надані на дослідження порошкоподібні речовини містять у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін. Загальна маса амфетаміну в речовинах складає 0,315 г.

?Іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

У органу досудового розслідування, за переконанням прокурора, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, період відбуття іспитового строку, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України в, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до нетяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді штрафом від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, а тому прокурор переконував, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин;

- вчинити інші кримінальні правопорушення.

Прокурор вказував, що зазначені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовуються наступним:

?підозрюваний зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду. Крім того, підозрюваний зможе переховуватись від органів досудового розслідування, що підтверджується рапортом оперативного співробітника Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_11 , про те що в ході виконання доручення слідчого з метою встановлення місце знаходження ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, було здійснено виїзд за адресою проживання, а саме: АДРЕСА_1 , але позитивного результату не було досягнуто. ОСОБА_5 за вище вказаною адресою виявлено не було, двері квартири ніхто не відчинив, при спілкуванні з сусідами стало відомо, що ОСОБА_5 за вказаною адресою не проживає та їм не знайомий. Та рапортом оперативного співробітника Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 , про те що в ході виконання доручення слідчого з метою встановлення місце знаходження ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, було здійснено виїзд за адресою проживання, а саме: АДРЕСА_1 , але ОСОБА_5 за вище вказаною адресою виявлено не було, двері квартири ніхто не відчинив, на неодноразові стуки та дзвінки двері ніхто не відчинив в спілкуванні із сусідами, останні повідомили, що ОСОБА_5 їм невідомий.

?підозрюваний може впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вказує те, що він вчинив умисне кримінальне правопорушення є місцевим жителем, даний факт дає органам досудового розслідування підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може погрожувати свідкам з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 отримавши копії клопотання про обрання міри запобіжного заходу, достовірно володіє повними анкетними даними свідків та інформаціє про місця проживання останніх.

?підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що ОСОБА_5 , не працює, немає постійного джерела доходу та міцних соціальних зв`язків, більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 , призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на розслідування кримінального провадження.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, вчиненому особою протягом року після засудження за цією статтею, вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 309 КК України.

Прокурор вважає, що застосування до підозрюваного біль м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваному та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на розслідування кримінального провадження та можуть призвести до продовження підозрюваним злочинної діяльності.

Так, вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк до трьох років.

Крім того, враховуючи суспільну небезпеку вчиненого злочину та з метою забезпечення громадського спокою (рішення Європейського суду з прав людини від 26.06.1991 Лєтельє проти Франції) й запобігання вчиненню подібних злочинів підозрюваним є необхідність обрання запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Тому, прокурор прохав застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Широке міста Краснодона, Луганської області, громадянину України, не одруженому, офіційно не працюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимому, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів, із застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та прохав його задовольнити.

Підозрюваний вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, у вчиненому щиро розкаявся. Щодо заявленого клопотання просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши сторін провадження, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.1997 Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом із цим вирішуючи питання про наявність відносно підозрюваного ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про доведеність ризиків щодо переховування від органів досудового розслідування або суду, в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Таким чином, суд приходить до висновку, що прокурором доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 183 КПК України може бути застосованим до ОСОБА_5 .

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення в виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 ст. 183 КПК України.

Слідчий суддя враховує наведене, а також приймає до уваги те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів. Суд приймає до уваги, що у підозрюваного відсутні стійкі соціальні зв`язки, останній не підтримує зв`язок із рідними, немає постійного місця проживання у м. Києві, з його слів проживає у товариша, однак жодних документів до суду не надано, відсутнє джерело доходу. Також суд приймає до уваги, що підозрюваного засуджено 07.09.2022 р. Святошинським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі із застосуванням ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування призначеному йому покарання з випробуванням строком на 1 (один) рік, що вказує на вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення в період відбуття іспитового строку, відсутність виправлення поведінки та належних висновків, тобто наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином зважаючи на визначені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України межі розміру застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину та необхідність у тому, щоб розмір застави достатньою мірою гарантував виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не був завідомо непомірним для такої особи, суд вважає за необхідне визначити розмір застави на рівні 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 184, 196, 309, 376 ч. 2 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Обрати запобіжний захід у виді утримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком до 05 липня 2023 року 13.30., з визначенням йому в якості альтернативного запобіжного заходу застави в межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 51 780 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: отримувач ТУДСАУ у місті Києві,ЄРДОПОУ : 26268059,МФО 820172, банк Державна казначейська служба України м. Київ, р/р 2089 та надати документ,що це підтверджує до Солом`янського районного суду міста Києва .

В разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_5 покласти обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України строком на 60 днів з моменту її внесення,а саме:

1) Не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований,проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора чи слідчого судді;

2) Прибувати на першу вимогу до слідчого,прокурора,слідчого судді;

3) Повідомляти слідчого,прокурора чи слідчого суддю про зміну свого місця проживання.

В разі внесення по даному провадженню застави уповноважена службова особа по місцю утриманню підозрюваного повинна негайно звільнити його та повідомити про це суд письмово.

Взяти під варту в залі суду.

Контроль за виконання ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського Апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1