УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Соломянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно -

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Мелітополь Запорізької області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працюючого, не одруженого, раніше судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

у кримінальному провадженні за №0001455 від 17.05.2023 року

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 діб із визначенням розміру застави в розмірі 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий в клопотанні, а прокурор в судовому засіданні зазначали про те, що станом на час звернення до слідчого судді із зазначеним клопотанням зібрано достатньо доказів, щоб стверджувати про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, що надає право, за переконанням сторони обвинувачення, звертатися до слідчого судді із клопотанням про застосування одного із запобіжних заходів.

Також, продовжив прокурор, що на даний час наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, в такій кількості, що не вбачається підстав вести мову про застосування іншого не пов`язаного із триманням під вартою запобіжного заходу.

Так, прокурор впевнений, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою змінити своїх показів, надати нові або відмовитись від наданих раніше з метою створення умов для уникнення від кримінальної відповідальності; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час в розшуку, так як останній неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини; вчинити інше кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, безробітний, тобто немає постійного джерела доходу, неодружений, тобто не має міцних соціальних зв`язків, що також дає підстави стороні обвинувачення вважати, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення. Слідчий вказав про неможливість запобігання вказаним ризикам і застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 .

Приймаючи до уваги вищевикладене, з метою запобігання вказаним ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду із вказаним клопотанням.

При цьому, враховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваного, нездатність застави у межах, визначених ч.5 ст.182 КПК України, забезпечити виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків, є необхідним визначити останньому, як альтернативу, розмір застави - 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_4 , покладених на нього процесуальних обов`язків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини та просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України..

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві внесені відомості 17.05.2023 до ЄРДР за №0001455 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 10.05.2023 приблизно о 23.00 год. ОСОБА_4 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , шляхом вільного доступу проник до будинку АДРЕСА_3 , звідки таємно викрав будівельні інструменти, чим завдав ОСОБА_6 майнової шкоди на загальну суму 16 000,00 грн.

Такі дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування було кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному із проникненням у житло, в умовах воєнного стану.

18.05.2023 о 18.40 год. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в протоколі прийняття заяви від ОСОБА_6 , стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 17.05.2023; відомостями та обставинами встановленими під час огляду місця події від 17.05.2023; свідченнями потерпілого ОСОБА_6 стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення вiд 17.05.2023; свідченнями свідка ОСОБА_7 від 17.05.2023;свідченнями свідка ОСОБА_8 від 17.05.2023; свідченнями свідка ОСОБА_9 від 17.05.2023; рапортом О/У ВКП Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 ; обставинами встановленими під час огляду речей від 17.05.2023; свідченнями свідка ОСОБА_11 від 17.05.2023; обставинами встановленими під час пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.05.2023; свідченнями свідка ОСОБА_12 від 17.05.2023; обставинами встановленими під час пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 17.05.2023; відомостями та обставинами встановленими під час огляду місця події та речовими доказами здобутими за результатом проведеної слідчої дії проведеного від 17.05.2023; відомостями та обставинами встановленими під час перегляду відеозапису від 18.05.2023; відомостями та обставинами встановленими під час перегляду проведення слідчого експерименту від 18.05.2023; свідченнями свідка ОСОБА_13 від 18.05.2023; свідченнями свідка ОСОБА_14 від 18.05.2023 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності, вислухавши пояснення самого підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин. Тобто у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_4 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

У відповідності до положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя.

При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

ОСОБА_4 хоча і підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проте має постійне місце проживання, офіційно не працює.

Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, вищезазначені дані про його особу, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У відповідності до ч.1, ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, який може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язків, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого, - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком на 60 днів, тобто до 27 липня 2023 року включно, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 22.00 години до 06.00 години наступного дня.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом в рамках даного кримінального провадження;

2) повідомляти слідчого, прокурора та суд в рамках даного кримінального провадження про зміну місця проживання/роботи;

3) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Ухвалу в частині застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту надати прокурору для направлення для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль з виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків покласти на слідчого.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1