16.06.2023 Єдиний унікальний № 371/801/23
провадження № 1-кс/371/184/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 року м. Миронівка

ЄУН 371/801/23

Провадження № 1-кс/371/184/23

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю :

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

У С Т А Н О В И В :

Провадження за скаргою відкрито ухвалою слідчого судді від 06 червня 2023 року.

Скарга обґрунтована тими обставинами, що 04 червня 2023 року ОСОБА_3 звернувся до правоохоронного органу із заявою про кримінальне правопорушення, в якій повідомив вказаний орган про те, що громадянин, на якого він вказав, вчинив дії, які ним розцінено як самоправство, за що ст. 356 КК України передбачена кримінальна відповідальність.

Обставини кримінального правопорушення, про яке повідомляв правоохоронний орган, у скарзі не виклав.

Вказав, що відомості за заявою не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Просив зобов`язати осіб, що уповноважені на вчинення відповідних дій, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомості за його заявою.

При розгляді скарги, заявник ОСОБА_3 підтримав заявлені вимоги, в поясненнях зазначив, що він очолює місцеву релігійну громаду Свято-Михайлівської парафії Білоцерківської єпархії Української Православної Церкви, заяву про вчинення кримінального правопорушення продав на вимогу членів громади. Громадянин, які не є членом релігійної громади, умисно, самоправно, проти волі релігійної громади, 01 червня 2023 року звернувся до Миронівської міської ради Обухівського району Київської області, вказав, що він є головою ініціативної групи релігійної громади Свято-Михайлівської парафії Білоцерківської єпархії Української Православної Церкви та просив прийняти рішення про проведення у будинку культури зібрання релігійної громади.

На звернення виконавчим комітетом Миронівської міської ради Обухівського району Київської області прийнято рішення № 218 від 02 червня 2023 року, яке суперечить волі релігійної громади та яким завдано матеріальних збитків релігійній громаді, оскільки рішення № 218 потрібно скасовувати у судовому порядку, витрачати кошти на правничу допомогу тощо.

Таким чином, вважає, що вказаний громадянин вчинив кримінальне правопорушення, яке полягає у самоправстві. Посилаючись на факт невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, просив скаргу задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про розгляд скарги.

Частина 3 статті 306 КПК України передбачає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оцінка змісту скарги та доданих матеріалів вказують на відсутність підстав для задоволення скарги.

Відповідно до статті 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

За положеннями пункту 1 частини 1 вказаної статті, на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Встановлено, що 04 червня 2023 року заявник звернувся до Відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області із повідомленням, в якому вказав, що громадянин, який не є членом релігійної громади Свято-Михайлівської парафії Білоцерківської єпархії Української Православної Церкви, посилаючись на ті обставини, що він є головою ініціативної групи вказаної релігійної громади, звернувся до Миронівської міської ради Обухівського району Київської області та просив прийняти рішення про проведення у будинку культури зібрання релігійної громади. 02 червня 2023 року виконавчим комітетом було прийнято рішення про погодження проведення у місті Миронівка зібрання релігійної громади.

Повідомлення було отримано черговим чергової частини Відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області 04 червня 2023 року та зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за номером 2169.

Відомості про кримінальне правопорушення не були внесені до ЄРДР з тих підстав, що відсутні дані, які б вказували на наявність кримінального правопорушення.

Такі обставини підтверджені даними заяви про вчинене кримінальне правопорушення, талону-повідомлення єдиного обліку № 2169 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 04 червня 2023 року, листа начальника слідчого відділення відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області від 04 червня 2023 року.

Згідно з частиною 1 статті 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

На підставі статті 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Згідно положень частини 1 статті 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до частини 4 вказаної статті, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій.

Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.

Заявником не доведено, що слідчим допущено порушення вимог статті 214 КПК України.

Підпунктом 4 пункту 1 розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, яким встановлено порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до реєстру, затвердженого наказом Генерального прокуратури від 30 червня 2020 року за № 298, передбачено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

На підставі частини 5 статті 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення кримінального правопорушення є викладення у таких заявах або повідомленняхобставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов'язково внесені до ЄРДР і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об'єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Вказана вище інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що: 1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; 2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником; 3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Верховний Суд у своїй постанові від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 наголосив: "... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...".

У постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 Верховний Суд зазначив, що «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв, викладених вище в ухвалі.

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, а заявником не наведено обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

Зокрема, слідчий суддя вважає, що звернення до органу місцевого самоврядування з проханням прийняти рішення про проведення у певному місці зібрання релігійної громади не є суспільно небезпечним діянням, що містить склад кримінального правопорушення, оскільки таке діяння не порушує інтерес у правовій визначеності як членів релігійної організації, так і самої релігійної організації як юридичної особи та не вказує на протиправну зміну канонічного підпорядкування релігійної організації поза межами релігійної громади.

Порушенням вважається такий стан суб'єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, порушення права пов'язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Повідомлені заявником відомості про спричинення у майбутньому збитків релігійній громаді, які полягають у ймовірних витратах на правничу допомогу, не вказують на заподіянням такими діями значної шкоди правоохоронюваним інтересам.

Слідчий суддя вважає, що припущень щодо можливого прийняття рішення про зміну підпорядкування релігійної організації поза межами релігійної громади недостатньо для висновку про наявність кримінального правопорушення, а тому такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування.

Таке повідомлення за своєю суттю не можна визнати заявою про вчинене кримінальне правопорушення в розумінні положень статті 214 КПК України, яка є підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Обставини, викладені у повідомленні заявника, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Посилання заявника на вимоги частини 4 статті 214 КПК України, відповідно до якої відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається, не є підставою для обов`язкового внесення відомостей до ЄРДР, якщо така заява не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, оскільки ця норма стосується лише процедури прийняття такої заяви.

Наведені положення кримінального процесуального закону та обставини, які встановлені під час розгляду скарги і оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про необґрунтованість скарги.

За правилами частини 2 статті 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 303 - 307, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність особи, уповноваженої на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1

Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1