ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/15766/23

Провадження № 11-сс/4820/262/23

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому та в режимі відеоконференції матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002141 від 19 червня 2023 року, за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 червня 2023 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 21 червня 2023 року частково задоволено клопотання старшого слідчого СВ Хмельницького РУп ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , погоджене з прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002141 від 19 червня 2023 року до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України,

ОСОБА_7 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, із середньою-спеціальною освітою, розлучений, на утриманні має малолітню дитину, номеру обслуги військової частина НОМЕР_1 , солдат, зареєстрований у АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою м. Хмельницький, без постійного місця проживання, не має судимостей,

та застосовано до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 18 серпня 2023 року включно.

Визначено заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134 200 грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У разі внесення застави, покладено на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;

-утриматись від спілкування з іншими учасниками кримінального провадження;

-здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі наявності).

У разі невиконання даних обов`язків, постановлено заставу звернути в дохід держави.

Дію ухвали постановлено рахувати по 18 серпня 2023 року включно.

Захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просив скасувати ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 21 червня 2023 року та обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі.

Окрім того, в разі залишення в силі ухвали слідчого судді місцевого суду щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив переглянути розмір застави, визначений слідчим суддею, а саме встановити його на рівні мінімального розміру 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Уважав, що рішення слідчого судді є необґрунтованим і незаконним.

Зокрема, посилався на те, що обставини для обрання запобіжного заходу орган досудового розслідування зобов`язаний підтвердити доказами, а суд відповідно здійснити їх дослідження, оцінку на предмет належності, допустимості, достовірності, а у їх сукупності достатності для обрання для особи найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На думку сторони захисту, серед іншого, не відповідають дійсності обставини, викладені у клопотанні слідчого та в подальшому продубльовані в ухвалі слідчого судді про те, що ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може знищити чи сховати речі, які можуть мати істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені обставини жодним доказом не підтверджені, а є лише формально перерахованими законодавчо визначеними підставами та ризиками, без їх індивідуалізації та конкретизації стосовно затриманої особи. Органом досудового розслідування не підтверджено зазначені ризики жодним доказом, а судом указані обставини не встановлено під час судового засідання.

Захисник стверджував, що відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік і стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного проживання та ін.

Окрім того, звертав увагу, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим у ст.177 КПК України.

Крім того, ні прокурор в судовому засіданні суду першої інстанції, ні слідчий в своєму клопотанні не наведено належним чином обґрунтовану наявність ризиків для обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи досліджені докази в судовому засіданні, а також відсутність документально підтверджених доказів наявності ризиків, зазначених у клопотанні, із врахуванням позиції підозрюваного, який повністю визнає свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, дав повні та послідовні покази у кримінальному провадженні, жодним чином не може вплинути на потерпілого, свідків, оскільки останні вже є допитаними у справі, відсутність шкоди завданої потерпілому, оскільки злочин не є закінченим, захисник вважав, що обрання найсуворішого запобіжного заходу є необґрунтованим.

Також при визначенні розміру застави, слідчий суддя місцевого суду необґрунтовано обрав розмір, який не враховує те, що ОСОБА_7 є вимушеним переселенцем із тимчасово окупованої території, не має роботи та стабільного заробітку, а проживав виключно на допомогу в розмірі 2 000 грн.

Розмір застави у 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є непомірно великим за вказаних обставин.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту судового рішення та доводів апеляційної скарги; в режимі відеоконференції підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , які підтримали доводи апеляційної скарги з викладених у ній мотивів; заперечення прокурора ОСОБА_5 , проти апеляційної скарги; перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

З матеріалів провадження вбачається, що 20 червня 2023 року старший слідчий СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, який є тяжкими злочином, та існують передбачені ст.177 КПК України ризики, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування чи спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Встановлено, що відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 69/2022 громадянин ОСОБА_7 призвано на військову службу по мобілізації.

Згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 13 квітня 2023 року №106 ОСОБА_7 зарахований до списків особового складу вказаної військової частини, поставлений на всі види забезпечення та призначений на посаду номер обслуги військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат».

Відповідно до положень п.9 ст.1, п.1 ч.2 ст.24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовцем є особа, яка проходить військову службу.

Відтак, з моменту прийняття на військову службу у військову частину НОМЕР_1 солдат ОСОБА_7 набув статус військовослужбовця - особи, яка проходить військову службу, та з цього ж дня розпочав виконання військового обов`язку - проходження військової служби.

19 червня 2023 року, близько 05 год 00 хв під час дії воєнного стану на всій території України, ОСОБА_7 , переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до зачинених на замок вхідних метало-пластикових дверей магазину «ТЕТРА 1», що по АДРЕСА_2 , залишив біля входу подорожню сумку синього кольору, після чого взяв бруківку, розбив скло у дверях та незаконно проник через віконну раму вказаних дверей у середину магазину разом із подорожньою валізою темно - синього кольору.

В подальшому, ОСОБА_7 , перебуваючи у приміщенні магазину «ТЕТРА 1», діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та бажаючи їх настання, скориставшись відсутністю будь-яких осіб, підійшов до прилавку та відчинивши касовий апарат, дістав з нього належні TOB «ТЕТРА» грошові кошти в сумі 13 772 грн, які утримуючи при собі, намагався винести з магазину, виконавши таким чином усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, не вчинив усіх дій, оскільки він був затриманий працівниками поліції в приміщенні магазину.

Таким чином, ОСОБА_7 намагався викрасти грошові кошти в сумі 13 772 грн, чим міг спричинити майнову шкоду ТОВ «ТЕТРА» на вказану суму.

Своїми умисними діями, які виразилися у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у приміщення, вчиненого в умовах воєнною стану ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

19 червня 2023 року ОСОБА_7 затримано в порядку ст.208 КПК України за вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

19 червня 2023 року відповідно до ст.ст.42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно із положеннями ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити певні дії, передбачені КПК України.

Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Задовольняючи клопотання слідчого та застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя місцевого суду вважав, що долучені до клопотання слідчим докази дають підстави прийти до висновку, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Підтвердженням обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані у кримінальному провадженні докази, а саме: відомостями з протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від потерпілого ОСОБА_10 від 19 червня 2023 року; відомостями з протоколу огляду місця пригоди від 19 червня 2023 року; відомостями з протоколу допиту в якості потерпілого ОСОБА_10 від 19 червня 2023 року; відомостями з протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 19 червня 2023 року; відомостями з протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 19 червня 2023 року; відомостями з протоколу затримання ОСОБА_7 в порядку ст.208 КПК України від 19 червня 2023 року; відомостями з протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_7 від 19 червня 2023 року; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_7 від 19 червня 2023 року; іншими зібраними документами у матеріалах кримінального провадження.

У своїх рішеннях, Європейський суд з прав людини наголошував, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції, приходить до висновку, що не надано доказів, що більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальної поведінки підозрюваного, та, враховуючи встановлені обставини, а також відомості про особу підозрюваного, уважає за необхідне обрання йому запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, що буде достатнім для запобігання встановленим ризикам, забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та проведення належного досудового розслідування, тобто буде дієвим.

Так, запобіжний захід застосовується виключно задля запобігання встановленим ризикам, факт існування яких наразі є доведеним стороною обвинувачення.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Колегія суддів приходить до висновку про наявність в даному випадку ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вони дають достатніх підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Ураховуючи та досліджуючи всі наведені стороною обвинувачення ризики, визначені у ст.178 КПК України обставини в їх сукупності, слідчий суддя місцевого суду обґрунтовано обрав підозрюваному ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слід зазначити, що запобіжний захід це процесуальний захід, який полягає у тимчасовому обмеженні прав людини органом досудового розслідування, досягненням якого є певна мета.

Урахувавши всі обставини провадження, мету процесуальних обов`язків, можливість вчинити підозрюваним певних дій, колегія суддів приходить до висновку про неможливість застосування до нього іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

Мотиви прийнятого слідчим суддею місцевого суду рішення належним чином є обґрунтованими.

Європейський суд з прав людини наголошував, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Також у своїх рішеннях суд зазначав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, Європейський суд з прав людини зазначав, що право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено державою з огляду на суспільний інтерес.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що підозрюваний або обвинувачений вчинить дії, які будуть перешкоджати досудовому слідству, судовому провадженню або створять певну загрозу суспільству.

При визначенні та дослідженні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що особа одночасно, поза всяким сумнівом вчинить відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що вона має реальну можливість і необхідність їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у майбутньому.

Стороною обвинувачення в суді першої та апеляційної інстанції визнається доведеним, що ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, вчинити інші кримінальні правопорушення, або впливати на кримінальне провадження іншим чином.

Колегія суддів уважає, що рішення слідчого судді суду першої інстанції є обґрунтованим та постановлене з дотриманням зазначених вимог чинного та міжнародного законодавства.

Ухвала слідчого судді місцевого суду відповідає вимогам ст.196 КПК України.

Ураховано вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо тільки в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Саме такий застосований до підозрюваного запобіжний захід відповідає тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення, у вчиненні якого останній підозрюється.

Колегією суддів апеляційного суду на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінено в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним інкримінованого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; міцність його соціальних зв`язків.

Необґрунтованими визнаються доводи апеляційної скарги сторони захисту, які є непереконливими та не беруться до уваги.

Доводи апеляційної скарги не спростовують в цілому висновку слідчого судді місцевого суду про неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Матеріали провадження свідчать про те, що заявлені ризики існують та вони виправдовують застосування вказаного запобіжного заходу до підозрюваного.

Обставини, на які вказувала сторона захисту, перевірені та враховані колегією суддів, однак вони не можуть бути підставами для зміни застосованого запобіжного заходу.

При цьому розмір застави, визначений підозрюваному ОСОБА_7 , є достатнім і необхідним для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України.

Колегія суддів зазначає, що висновок слідчого судді місцевого суду повною мірою відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, відтак, не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді місцевого суду.

Керуючись ст.ст.407, 418, 419, 422, 423 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 21 червня 2023 року щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3