Справа № 938/744/23
Номер провадження № 1-кс/938/248/23
УХВАЛА

про арешт майна

25 вересня 2023 року селище Верховина

Слідчий суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Слідчого відділення Верховинського районного відділення поліції Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023 за №0000122, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286-1 КК України,

ВСТАНОВИВ :

слідчий СВ Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області, звернувся до слідчого судді Верховинського районного суду Івано-Франківської з клопотанням у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР 15.09.2023 за №0000122, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України, погодженим прокурором Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, а саме: добровільно виданого транспортного засобу марки «KIA» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (іноземна реєстрація), законним користувачем якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування майном.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно ч. 1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.

Відповідно до положень ст.115 КПК України, законодавцем визначено, що при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Відповідно до положень ч.6 ст.173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Клопотання про арешт майна надійшло до суду 22.09.2023, а 23 та 24 вересня 2023 року були вихідними днями. Клопотання розглянуто слідчим суддею 25.09.2023, тобто в межах строків визначених процесуальним законом.

Подане клопотання мотивує тим, що слідчим відділенням Верховинського районного відділення поліції ГУНП України в Івано-Франківській області, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023 за №0000122, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.

Згідно матеріалів кримінального провадження, водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та керуючи 12.09.2023 близько 12:00год. автомобілем марки «KIA» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (іноземна реєстрація), рухаючись ділянкою автодороги в с. Криворівня, присілок Москалівка, Верховинського району Івано-Франківської області, не впоралась із керуванням, виїхала на зустрічну смугу руху, де допустила зіткнення керованого автомобіля із зустрічним вантажним автомобілем марки «SCANIA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 до якого був приєднаний спеціалізований напівпричіп марки «SCHMITZ» модель «GOTHA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого водій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження.

На місці події правниками СРПП Верховинського РВП було складено схему дорожньо-транспортної пригоди, опитано учасників та за результатами встановлених обставин складено ряд адміністративних матеріалів на ОСОБА_5 , а саме: постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч.5 ст.121 КУпАП (керування водієм транспортним засобом, щодо якого порушено обмеження, встановлені Митним кодексом України, а саме: транспортний засіб передано у володіння, користування або розпорядження особі, яка не ввозила його на митну територію України); протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП (керування транспортними засобами особами в стані алкогольного сп`яніння); протокол адміністративне правопорушення за ст.124 КУпАП (порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів).

З огляду на вказане, слідчо-оперативна група Верховинського РВП на опрацювання вказаної дорожньо-транспортної пригоди виїзд не здійснювала, відповідно слідчим не проводилися першочергові слідчі дії, а саме огляд місця події та вилучення транспортних засобів марки «KIA» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (іноземна реєстрація), марки «SCANIA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , до якого був приєднаний спеціалізований напівпричіп марки «SCHMITZ» модель «GOTHA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_3 .

У подальшому, 14.09.2023 до Верховинського РВП із письмовою заявою в порядку ст.214 КПК України звернувся ОСОБА_6 , змістом якої просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки він отримав тілесних ушкоджень внаслідок вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди.

За вказаною заявою ОСОБА_6 , 15.09.2023 СВ Верховинського РВП внесене відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України та розпочато досудове розслідування.

21 вересня 2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було добровільно видано працівникам Верховинського РВП автомобіль марки «KIA» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (іноземна реєстрація), який перебуває в її законному користуванні та розміщений за адресою село Верхній Ясенів, присілок Печіще 68, Верховинського району, Івано-Франківської області.

21.09.2023 вищевказаний автомобіль марки «KIA» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (іноземна реєстрація), постановою слідчого залучено до матеріалів кримінального провадження, як речовий доказ.

У зв`язку із тим, що вищевказаний автомобіль марки «KIA» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (іноземна реєстрація), зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та на даний час, з даним речовим доказом не проведено жодних експертиз, зокрема експертизи із дослідження технічного стану автотранспорту (яку призначено 21.09.2023), відповідно до ст. 98 КПК України, є речовим доказом фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, просить клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлялися у встановленому законом порядку. Слідчий подав заяву, в якій вимоги клопотання підтримав та просив таке розглянути без його участі.

Прокурор причини неявки суду, не повідомив.

Особа, у якої було вилучено майно ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася. Через канцелярію суду подала заяву, в якій проти задоволення вимог клопотання, не заперечила. Просила клопотання розглянути за її відсутності.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що неприбуття учасників процесу не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи вищенаведене, згідно положень ч.4 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя постановляє ухвалу про наступне.

Із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 15.09.2023 до реєстру на підставі заяви ОСОБА_6 , внесено відомості про те, що водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та керуючи 12.00.2023 близько 12:00год автомобілем марки «КІА» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_4 (іноземна реєстрація) рухаючись ділянкою автодороги в с. Криворівня, присілок Москалівка, Верховинського району Івано-Франківської області, не впоралась із керуванням, виїхала на зустрічну смугу руху, де допустила зіткнення керованого автомобіля із зустрічним вантажним автомобілем марки «SCANIA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого водій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження .

Відповідне кримінальне провадження розслідується слідчим відділом Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області.

До матеріалів клопотання долучено: рапорт старшого інспектора-чергового Верховинського РВП ОСОБА_7 , яким він доповідає про те, що в с.Криворівня, присілок Москалівка Верховинського району біля будинку вчителів відбулося ДТП між вантажним автомобілем та т/з КІА на іноземній реєстрації. Заявник повідомив, що не є учасником ДТП, а перехожим, а також, що бачить чоловіка з травмою, тому потрібно ШМД; постанову серії БАА №978048 від 12.09.2023 про притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.121 КУпАП (керування водієм транспортним засобом, щодо якого порушено обмеження, встановлені Митним кодексом України, а саме: транспортний засіб передано у володіння, користування або розпорядження особі, яка не ввозила його на митну територію України); протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №336866 від 12.09.2023 відносно ОСОБА_5 за ч.1 ст.130 КУпАП (керування транспортними засобами особами в стані алкогольного сп`яніння) та протокол адміністративне правопорушення серії ААД №190494 від 12.09.2023 відносно ОСОБА_5 за ст.124 КУпАП (порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів).

З протоколу добровільної видачі предметів від 21.09.2023 вбачається, що слідчий СВ Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 у встановленому процесуальним законом порядку прийняв від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ., на підставі її заяви - автомобіль марки «КІА» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_4 (іноземна реєстрація).

В подальшому, постановою слідчого Слідчого відділення Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 від 21.09.2023, вищезазначене вилучене майно - автомобіль марки «КІА» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_4 (іноземна реєстрація), на який слідчий просить накласти арешт, було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні та такий, зберігається до прийняття кінцевого рішення по вказаному кримінальному провадженні на території Верховинського РВП.

Постановою слідчого Слідчого відділення Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 від 21.09.2023 призначено автотехнічну експертизу на технічний стан вказаного автомобіля.

Згідно ч.2 ст.131 КПК України, одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який у відповідності до вимог ч.1 ст.132 КПК України застосовується на підставі ухвали слідчого судді.

У відповідності ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За змістом ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.4 ст.170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно з ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A № 98).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки невжиття даних заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна може призвести до його втрати, перетворення або іншої передачі майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

У зв`язку із вищевикладеним та з урахуванням системного аналізу наведених норм Кримінального процесуального кодексу України є обґрунтовані законодавчі та фактичні підстави для накладення арешту на добровільно видане майно, зазначене у клопотанні слідчого, оскільки обґрунтоване припущення органу досудового розслідування про те, що дане майно є речовим доказом, а саме предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286-1 КК України та може зберігати на собі сліди правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що підлягає перевірці під час досудового розслідування за допомогою низки слідчих (розшукових) дій, у тому числі проведенні відповідних експертиз, тому клопотання підлягає задоволенню з метою забезпечення доказової бази у вказаному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170-173, 174 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :

клопотання слідчого СВ Верховинського районного відділення поліції Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області ОСОБА_3 , про арешт майна, задовольнити.

В рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2023 за №0000122, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України, накласти арешт на майно, а саме: добровільно виданого транспортного засобу марки «KIA» моделі "Sorento», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (іноземна реєстрація), законним користувачем якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Крім цього, у відповідності до ч.4 ст.174 КПК України, власник майна або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_8