Провадження № 1-кс/760/5834/23
У Х В АЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , на підставі матеріалів досудового розслідування № 0000475, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.11.2022, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Савинці Срібнянського району Чернігівської області, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, який працює провідним юрисконсультом ТОВ «ГЛОБАЛ СПІРІТС ЄВРОПА» проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000475, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.11.2022, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України, а також за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 110-2, ч. 2 ст. 111 КК України.

Згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та індивідуальних підприємців Міністерства юстиції України ТОВ «ГЛОБАЛ СПІРІТС ГРУП» зареєстровано 04.01.2019 за адресою: місто Київ, вулиця Польова, 24, кіпрською компанією ГЛОБАЛ СПІРІТС АМГ ЄВРОПА ЛТД.

Разом з тим, кіпрська компанія AMG-77 Investment Ltd володіє також іншими кіпрськими компаніями Oxford AMG-77 Ltd та MSD Marketing System Distribution Ltd, під контролем яких знаходились компанії, що ліцензували випуск горілчаних виробів на території рф, а саме ООО "Родник и К", яка є частиною Global Spirits russia (у 2022 змінила назву на Традиції успіху), володіє ТМ Шустовъ і Мороша; ООО "Торговый дом "Мегаполис" - дистриб`юторська компанія, яка є частиною Global Spirits russia/Традиції успіху; ООО "Русский Север" - юридична особа заводу у Вологді, до квітня 2022 власники - Oxford AMG-77 Ltd (99%) та Торговельний Дім "Мегаполіс" (1%); АО "Феодосийский завод коньяков и вин", що входить до активів Global Spirits у рф.

Усі ці компанії відповідали за виробництво та дистрибуцію алкогольних напоїв Global Spirits у рф після 2014 року.

01.12.2016 холдинг «Global Spirits AMG-77» (Кіпр) вийшов зі складу акціонерів компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр) і 100% акціонером компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр) стала компанія «MSD Marketing System Distribution Limited». Дана інформація підтверджується із Cyprus Registrar of Companies. Таким чином, з 01.12.2016 ООО «РОДНИК И К» (рф) не входить в склад холдинга Global Spirits, а знаходиться у власності компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр), якою володіє компанія «MSD Marketing System Distribution Limited», кінцевим бенефіціарним власником якої є ОСОБА_10 .

Крім цього, до 2016 року холдинг «Global Spirits AMG-77» (Кіпр) володів 100% статутного капіталу компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр), яка в свою чергу володіла 99% статутного капіталу ООО «Русский Север» (рф). 01.12.2016 холдинг «Global Spirits AMG-77» (Кіпр) вийшов із складу акціонерів компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр), і 100% акціонером компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр) стала компанія «MSD Marketing System Distribution Limited». Дана інформація підтверджується із Cyprus Registrar of Companies. Таким чином, з 01.12.2016 ООО «Русский Север» (рф) не входить в склад холдинга Global Spirits, а знаходиться у власності компанії «Oxford AMG-77 Limited» (Кіпр), якою володіє компанія «MSD Marketing System Distribution Limited», кінцевим бенефіціаром якої є громадянин України та Держави Ізраїль ОСОБА_10 . Тобто, кінцевим бенефіціаром ООО «Русский Север» є ОСОБА_10 .

Аналогічна структура власності була і в ООО «Стандарт качества», в якої до 13.04.2022 кінцевим бенефіціаром був ОСОБА_10 .

Так, з 24.02.2022 згідно Указів Президента України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на території України було введено та продовжено воєнний стан.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 здійснив допомогу державі агресору (пособництво), з метою завдання шкоди Україні шляхом передачі матеріальних ресурсів та активів представникам держави-агресора.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив, що ОСОБА_5 , розділяючи єдиний погляд із ОСОБА_7 , будучи обізнаним про настання негативних наслідків через ведення бізнесу на території держави-агресора, діючи умисно, вступивши у попередню змову з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (фінансовий директор холдингу) та ОСОБА_9 (комерційний директор холдингу), у невстановлений час та невстановлений спосіб здійснив перереєстрацію російських компаній на довірену особу громадянина рф - ОСОБА_11 та продовжив ведення господарської діяльності у взаємодії з державою агресором.

Далі, ОСОБА_5 , спільно із ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , маючи умисел на допомогу державі агресору, з метою завдання шкоди Україні шляхом передачі матеріальних ресурсів та інших активів представникам держави-агресора, у період, починаючи з 14 квітня 2022 організував роботу російських підприємств через довірену особу ОСОБА_11 по виготовленню заводом ООО «РОДНИК И К» горілчаної продукції, після чого за 2022 рік сплатили до бюджету рф податки на загальну суму понад 1 541 000 000 рублів, чим передали матеріальні ресурси та активи країні агресору, достеменно розуміючи, що з цих податків формується військовий бюджет країни агресора, який використовується у збройній агресії проти України.

12.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України. Повідомлення про підозру у відповідності до ст. 135 КПК України було направлено ОСОБА_5 на адресу реєстрації, місце роботи та вручено для передачі його батьку.

15.06.2023 повідомлення про підозру було вручено особисто ОСОБА_5 .

У клопотанні слідчий зазначає, що підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, які додані до клопотання.

Разом з тим, слідчий вказує на те, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки, існують ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде: переховуватися від органу досудового розслідування, усвідомлюючи тяжкість злочину у вчиненні якого він підозрюється, за який Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 12 років; може знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме, перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_5 може знищити докази своєї злочинної діяльності, зокрема, фінансово-господарські документи, печатки, чорнову документацію та будь-які інші речі, які підтверджують факт вчинення ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України. Підозрюваний ОСОБА_5 з метою уникнення покарання за кримінальне правопорушення, в якому він на даний час підозрюється, може впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; може перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином; може вчиняти інші кримінальні правопорушення, чи продовжити злочинну діяльність, що стала частиною його професійної діяльності.

При цьому, слідчий вказує, що альтернативні запобіжні заходи, застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 , не зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а тому необхідним є застосування до підозрюваного саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

У судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення застави.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував та просив відмовити в його задоволенні.

Захисник просив суд звернути увагу на необґрунтованість повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.111-2 КК України. Вказував на відсутність складу злочину в діях ОСОБА_5 та відсутність достатніх доказів для підтвердження наявності кожного з елементів складу злочину. Крім того, захисник аргументував свою позицію тим, що в підозрюваного ОСОБА_5 був відсутній умисел на вчинення дій, спрямованих на допомогу державі-агресору шляхом добровільного збору, підготовки та/або передачі матеріальних ресурсів чи інших активів представникам держави-агресора, з метою заподіяння шкоди Україні.

ОСОБА_5 з ОСОБА_7 особисто не знайомий і в прокурора відсутні докази, які б підтверджували їх спілкування. Також, стороною обвинувачення не встановлено час та спосіб перереєстрації компаній, що, на думку захисника, може свідчити про відсутність причетності ОСОБА_5 до перереєстрації компаній.

Крім того, ОСОБА_5 є рядовим юристом, який за дорученням свого безпосереднього керівника ОСОБА_13 виконував точкові завдання із правового супроводження договірної та реєстраційної роботи, готував таблиці і проводив консультації, тобто він не мав ні повноважень, ні компетенції на реєстрацію/перереєстрацію жодної іноземної компанії.

Захисник також стверджував, що громадянин рф - ОСОБА_11 не може бути довіреною особою підозрюваного, оскільки вони не знайомі і ніколи не спілкувалися. У своїх запереченнях захисник зазначив, що додані до клопотання матеріали спростовують твердження, зазначені у підозрі щодо ролі ОСОБА_5 як організатора, управителя і керівника процесів, які є протиправними.

Крім того, захисник у судовому засіданні просив звернути увагу на недоведеність ризиків, на які слідчий посилається у клопотанні. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування, захисник заперечив, оскільки даний ризик не може бути встановлений лише на основі суворості можливого покарання, а процесуальна поведінка ОСОБА_5 свідчить про те, що він не лише не збирається переховуватись, а навпаки особисто вчиняє дії, спрямовані на виконання обов`язків підозрюваного.

Щодо ризику впливу на свідків чи інших учасників процесу захисник вказував на те, що в клопотанні не зазначено конкретного переліку свідків, окрім понятих, які були залучені при проведенні обшуків, і які не можуть бути свідками в даному кримінальному провадженні.

Щодо ризику знищення або спотворення доказів захисник вказував на те, що в клопотанні не наведено переліку цих доказів, а також на те, що підозрюваний ОСОБА_5 не має до них доступу.

Ризик перешкоджання проведення досудового розслідуванню іншим чином, на думку сторони захисту, також є не доведеним, оскільки клопотання слідчого не містить будь-яких доказів його існування.

Щодо ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, то слідчий обґрунтовує цей доказ відсутністю в підозрюваного стабільного джерела доходу, натомість захисник заперечував, оскільки згідно довідки про доходи підозрюваний має стабільне джерело прибутку, отримуючи у ТОВ «ГЛОБАЛ ДИСТРИБ`ЮШН КОМПАНІ» заробітну плату.

Також захисником додані матеріали, що, на його думку, виключно позитивно характеризують особу підозрюваного та відомості про незадовільний стан здоров`я.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав свого захисника.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали, якими прокурор та слідчий обґрунтовують доводи клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

З даних витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000475 вбачається, що 30.11.2022 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

12.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.111-2 КК України.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Разом з тим, частиною 1 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації учасниками їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. В тому числі, у ході судового засідання прокурор зобов`язаний доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, тобто у будь-якому разі суд зобов`язаний з`ясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність подальшого обмеження прав людини у кримінальному провадженні, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.

Крім того, тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням продовження перебування особи під вартою, тому, окрім кваліфікації, слід визначати ризики (ст. 177 КПК України), інакше судові рішення щодо тримання під вартою не відповідатимуть вимогам практики ЄСПЛ і нормам КПК, оскільки в іншому випадку нівелюються вимога про дотримання законності у сфері обмеження права на свободу у кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано для даної стадії досудового розслідування підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.111-2 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, доданими до клопотання.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора та слідчого, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Щодо доводів захисту про недопустимість доказів обвинувачення, що долучені до клопотання, слід зазначити, що на даній стадії судового розгляду слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності та допустимості для встановлення наявності чи відсутності в діях особи ознак злочину.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_5 підозрюється, фактичні обставини справи, встановлені станом на день розгляду клопотання, високу суспільну небезпеку вчиненого діяння, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до нього запобіжного заходу.

Також, суд погоджується з прокурором щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та обґрунтованість щодо їх існування, на запобігання яких покликані запобіжні заходи, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, маючи до них доступ; впливати на свідків та інших підозрюваних, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинні дії, що були частиною його функційних обов`язків.

Прокурором під час розгляду даного клопотання було доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, особу підозрюваного, вимоги КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 30 днів.

Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою на певний строк, слідчим суддею також було враховано вік підозрюваного та стан здоров`я, його майновий та сімейний стан, репутацію, а також інші обставини, що характеризують його особу та спосіб життя.

Посилання захисника на дані, що характеризують особу підозрюваного, не спростовують висновки суду про те, що ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, і не є підставою для відмови у застосуванні запобіжного заходу.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а також цілком відповідають практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Всі інші обставини, на які посилалась сторона захисту під час судового розгляду, згідно вимог КПК України, будуть встановлюватись під час судового розгляду по суті.

Перебування України в умовах воєнного стану, фактичні обставини провадження, дані, які характеризують особу підозрюваного, необхідність забезпечення його належної процесуальної поведінки,тяжкість та суспільна небезпека інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, також дають підстави вважати, що застосування альтернативних запобіжних заходів є неможливими для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На підставі ч.4 ст. 183 КПК України суд не визначає розмір застави щодо ОСОБА_5 оскільки злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений під час дії воєнного стану.

Керуючись ст.ст.131, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України, - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжній захід у виді тримання під вартою строком на 30 днів без визначення розміру застави, взявши його під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 18 години 45 хвилин 16 червня 2023 року.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 закінчується о 18 годині 45 хвилин 15 липня 2023 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську обласну прокуратуру.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1