Справа № 643/6201/23
Провадження № 1-кс/643/867/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню за №0001289 від 19.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого: 21.10.2014 Київським районним судом м. Харкова за ч.3 ст.185, ч.2 ст.307, ст.70 КК України до 6 років позбавлення волі з конфіскацією майна, звільнений 26.06.202 з Олексіївської ВК №25 Харківської області за відбуттям строку покарання; 01.12.2020 Київським районним судом м. Харкова за ч.1 ст.309 КК України, на підставі ст.75, 76 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим терміном строком на 1 рік 6 місяців; 21.07.2022 Харківським РУП №1 направлено обвинувальний акт до Київського районного суду м. Харкова за ч.3 ст.185 КК України для розгляду по суті, на теперішній час рішення не прийнято, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження №0001289 від 19.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 18.04.2023 в денний час, більш точний час в ході досудового розслідування не становлено, у період дії в Україні воєнного стану, який було введено 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022, на всій території України та у подальшому неодноразово продовжено, знаходився за адресою: АДРЕСА_2 , в 5-му під`їзді на 9-му поверсі будинка. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене повторно в умовах воєнного стану.

ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, піднявся до машинного відділення, вхід до якого був відчинений, тобто проник у інше приміщення. Надалі, знаходячись у машинному відділення, ОСОБА_5 , реалізуючи злочинний умисел, направлений на викрадення чужого майна, переслідуючи при цьому корисливу мету, усвідомлюючи протиправність своєї поведінки та бажаючи діяти саме таким чином, таємно за допомогою заздалегідь підготовленої викрутки, відкрутив гальмівну котушку «МП-201 АП» з ліфтового обладнання, вартість якої відповідно до висновку товарознавчої експертизи 2352 грн. Утримуючи викрадене майно при собі, ОСОБА_5 з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив матеріальну шкоду ТОВ «Жилкомсервіс» на загальну суму 2352 грн.

Крім того, 18.04.2023 в денний час, більш точний час в ході досудового розслідування не становлено, ОСОБА_5 , у період дії в Україні воєнного стану, який було введено 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022, на всій території України та у подальшому неодноразово продовжено, знаходився за адресою: АДРЕСА_2 , через 5-й під`їзд, вхід до якого був вільний, останній проник до машинного відділення 4-го під`їзду, шляхом віджиму металевого профілю, тобто проник у інше приміщення. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене повторно в умовах воєнного стану.

Надалі, знаходячись у машинному відділення, ОСОБА_5 , реалізуючи злочинний умисел, направлений на викрадення чужого майна, переслідуючи при цьому корисливу мету, усвідомлюючи протиправність своєї поведінки та бажаючи діяти саме таким чином, таємно за допомогою заздалегідь підготовленої викрутки, відкрутив гальмівну котушку «МП-201 АП» з ліфтового обладнання, вартість якої відповідно до висновку товарознавчої експертизи 2352 грн. Утримуючи викрадене майно при собі, ОСОБА_5 з місця скоєння злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинив матеріальну шкоду ТОВ «Жилкомсервіс» на загальну суму 2352 грн.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч.4 ст.185 КК України тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана із проникненням у інше приміщення, вчинена повторно в умовах воєнного стану.

07.07.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий в клопотанні, посилався на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину проти власності, вказав, що у органу досудового розслідування є підстави вважати, що у підозрюваного можуть виникнути передбачені п.п. 1, 5 ст.177 КПК України спроби:

- з урахуванням суворості покарання, що передбачається за інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду. Крім того, про наявність вказаного ризику свідчить і данні про особу підозрюваного, який не працює, не має стійких міцних соціальних зв`язків, наразі перебуває у розшуку за іншим судом.

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за аналогічні корисливі злочини та новий злочин вчинив у період іспитового строку.

Крім того, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що останній причетний до ряду інших злочинів, пов`язаних із вчиненням крадіжок з житла, на теперішній час досудове розслідування триває та готується повідомлення про підозру.

Враховуючи викладене, в органу досудового розслідування є обґрунтовані підстави вважати, що до підозрюваного ОСОБА_5 , не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою та з метою запобігання переліченим ризикам слідчий просив застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб із визначенням розміру застави 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор в судовому засіданні наполягав на задоволенні клопотання та обрати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, вказаному у клопотанні слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що підозра обґрунтована, вину у скоєних злочинах визнає, розкаюється, проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Вказав, що він мешкає з матір`ю, яка має онкологічне захворювання, у нього в м. Бахмуті загинув брат, він з 08.06.2023 по теперішній час перебуває в ГО «Життя Краще», які можуть взяти його на поруки. Зазначив, що хворий на ОСОБА_6 .

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши учасників кримінального провадження, встановив наступне.

07.07.2023 за погодженням із прокурором Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується наступними доказами: заява про вчинення злочину від 18.04.2023; протоколом ОМП від 18.04.2023; протоколом ОМП від 21.04.2023; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 від 18.05.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 27.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27.04.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 01.05.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання від 01.05.2023; висновком експерта від 10.05.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 19.05.2023; заявою про вчинення злочину від 18.04.2023; протоколом ОМП від 18.04.2023; висновком судово-молекулярної експертизи від 22.06.2023.

Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5&1(с), поліція не зобов`язала мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13.11.2007).

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Всі інші питання, фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості чи не винуватості в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я чи з інших підстав слідчому судді не надано.

При розгляді даного клопотання слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не одружений, не має стійких соціальних зв`язків, не працює, раніше неодноразово судимий за скоєння корисливих злочинів проти власності.

Слідчий суддя також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 корисливих кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у скоєнні цього кримінального правопорушення, відсутність соціальних зв`язків та працевлаштування, наявність судимостей та обвинувального акту на розгляді Київського районного суду м. Харкова, перебування у розшуку, наявність ризиків, дійшов висновку, що відносно підозрюваного має бути обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового стану підозрюваного, наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що застава в розмірах, визначених в п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатна забезпечити виконання підозрюваним у вчиненні тяжкого злочину покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, та призначає заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 53 680 грн. (2684 х 20 = 53 680 грн).

Керуючись ст.ст.2, 7, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб з моменту затримання.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання з 13.15 години 10.07.2023.

Строк дії ухвали (в частині тримання під вартою) до 13.15 години 07.09.2023.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про взяття під варту ОСОБА_5 родичів останнього.

Визначити суму застави у розмірі 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26281249, код банку отримувача 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно ухвали Московського районного суду м. Харкова від 10.07.2023 у справі № 643/6201/23 (провадження 1-кс/643/867/23) відносно ОСОБА_5 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; не відлучатися з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію ухвали отримав: «_____» ______2023 року ________________________________________