УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30 січня 2023 року в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022.

Відповідно до змісту клопотання, арешт на майно накладено необґрунтовано та безпідставно, оскільки стороною обвинувачення не доведено, що таке майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, у зв`язку із невідповідністю такого майна ознакам, передбаченим ст. 98 КПК України, а тому просить скасувати згаданий арешт.

Заявник в судове засідання не прибув.

Слідчий Шевченківського УП ГУНП у м. Києві в судове засідання не прибув, при цьому звернувся до суду із письмовими запереченнями щодо задоволення даного клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, Шевченківським УП ГУНП у м. Києві, за процесуального керівництва прокурорами Шевченківської окружної прокуратури м Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001857 від 22.07.2022 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Далі, як встановлено в судовому засіданні, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30 січня 2023 року в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022 накладено арешт на окреме майно, вилучене в ході проведення обшуку транспортного засобу «Kіa Cerato», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_4 , особистого обшуку ОСОБА_4 , затриманого в порядку ст. 208 КПК України, обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому такий арешт накладено з метою забезпечення речових доказів, а також конфіскації майна як виду покарання.

В подальшому ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17 квітня 2023 року (у справі №761/7915/23) частково скасовано арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30 січня 2023 року.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів та можливої конфіскації майна як виду покарання, а з урахуванням особливостей кримінального провадження, предмету досудового розслідування, кваліфікації інкримінованого ОСОБА_4 злочину, яка передбачає можливість конфіскації майна, слідчий суддя дійшов висновку, що такий арешт цілком прийнятним та необхідним, в тому числі і на поточний момент.

При цьому слідчий суддя також бере до уваги те, що матеріали клопотання не містять достатнього документального підтвердження, що арешт накладено необґрунтовано або відпала потреба в арешті майна, про що в першу чергу має свідчити повна відсутність ризиків (приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження), передбачених ст. 170 КПК України, а отже, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 30 січня 2023 року в рамках кримінального провадження №0001857 від 22.07.2022.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1