Провадження № 1-кс/752/5072/23
У Х В А Л А

04.07.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000644 від 24.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.365-2, ч.2 ст.364, ч.2 ст.366 КК України,

в с т а н о в и в:

прокурор Київської міської прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського районного суду м.Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000644 від 24.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.365-2, ч.2 ст.364, ч.2 ст.366 КК України, а саме:нежитлову будівлю адмінбудинку (літ.А), загальною п лощею 7499,7 кв.м., що знаходиться за адресою:м.Київ, вул.Прорізна, 8.

Як вбачається зі змісту клопотання прокурор просить накласти арешт на зазначене майно з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Крім того, прокурор зазначає, що це є тимчасово вилученим майном.

Дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що воно підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В силу положень ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу (ст.172 КПК України).

Прокурор, звертаючись до суду, зазначає, що нерухоме майно є тимчасово вилученим майном, і визнаний речовим доказом, з метою збереження якого виникла необхідність у накладенні арешту.

Однак, до матеріалів клопотанні не долучені докази вилучення майна та визнання його речовим доказом.

За даних обставин слідчий суддя позбавлений можливості розглянути клопотання, надати оцінку наявності підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, оскільки воно подано без дотримання вимог закону.

Враховуючи викладене, клопотання слідчого ОСОБА_4 підлягає поверненню прокурору.

Керуючись положеннями ст.ст.170-174 КПК України,

у х в а л и в:

клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000644 від 24.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.365-2, ч.2 ст.364, ч.2 ст.366 КК України, повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя