Єдиний унікальний номер 938/447/23
Судове провадження № 1-кс/938/159/23
УХВАЛА

про розгляд клопотання про арешт майна

28 червня 2023 року селище Верховина

Слідчий суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000062 від 16.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Верховинського районного суду Івано-Франківської області поступило клопотання слідчого СВ Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором, у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000062 від 16.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про накладення арешту з метою збереження речового доказу, шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування майном, на розукомплектовану, непрацездатну бензопилу марки «БП-50-3.6», вилучену в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Верховинського ВРП ГУНП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000062 від 16.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що на початку травня 2023 року ОСОБА_5 з метою вчинення незаконної порубки дерев направився в лісовий масив Верховинського районного лісгоспу, який розташований в адміністративних межах села Голови, урочище Вончулівка, Верховинської селищної ради Верховинського району Івано-Франківської області, де в кварталі № 39, виділ № 13 (захисні ліси), що не входить до природно-заповідного фонду Красноїлівського лісництва Верховинського районного лісгоспу, за допомогою власної бензопили іноземного виробництва вчинив незаконну порубку лісу, а саме трьох сироростучих дерев породи ялина загальною кубомасою 3,51 м3. Надалі 29.05.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

26.06.2023 року підозрюваний ОСОБА_5 добровільно видав належну йому бензопилу «БП-50-3.6» з допомогою якої він вчинив вищевказану незаконну порубку лісу.

Отже, з метою збереження речового доказу, тобто відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України в кримінальному провадженні є необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку (а.с. 16, 17), слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності (а.с. 13).

Особа, щодо майна якого вирішується питання про арешт ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином (а.с. 18).

Їх неприбуття в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ст. 172 КПК України).

На підставі ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, перевіривши відповідність вказаного клопотання вимогам ст. 171 КПК України, приходить до такого висновку.

Зокрема, встановлено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт у клопотанні, вилучене (добровільно видане) ОСОБА_5 26.06.2023 року (а.с. 10).

Із вказаним клопотанням слідчий звернувся до суду 27.06.2023 року, тобто в наступний день після вилучення майна, в результаті чого дотримано вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України, згідно з якою клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якого його було вилучено.

Отже, клопотання про арешт майна подане у строки, передбачені кримінально-процесуальним законом.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати,що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження ( ч. 1 ст. 170 КПК України). Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України) та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, якими характеризується речовий доказ (ч.3 ст.170 КПК України).

Встановлено, що Верховинським РВП ГУНП в Івано-Франківській області 16.05.2023 року розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000062 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України (а.с.3).

Також 26.06.2023 року постановою слідчого СВ Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_3 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000062 від 16.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, розукомплектовану та непрацездатну бензопилу марки «БП-50-3.6», добровільно видану ОСОБА_5 (а.с.12).

Отже, слідчим поза розумним сумнівом доведено наявність достатніх підстав вважати, що вказане майно є речовим доказам і може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, якими характеризується речовий доказ.

Окрім цього, слідчим доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 170 КПК України. Зокрема, вказане добровільно видане майно має ознаки речового доказу і з метою встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, важливо зберегти його у стані, в якому воно знаходилося на час вилучення (добровільної видачі), оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на вказане вище майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховує, що накладення арешту на вищезазначене майно для кримінального провадження має вагоме значення як речового доказу.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 107, 167, 170-173, 309 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речового доказу шляхом заборони відчуження, розпорядження та/або користування майном, на добровільно видану/вилучену 26.06.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителем АДРЕСА_1 , розукомплектовану та непрацездатну бензопилу марки «БП-50-3.6».

Виконання ухвали слідчого судді покласти на слідчого СВ Верховинського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області капітана поліції ОСОБА_3 .

Роз`яснити, що відповідно до вимог ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково, якщо буде доведено, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Наталія ЧЕКАН