Справа № 953/7210/23
н/п 1-кс/953/6231/23
"12" серпня 2023 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
секретар судового засідання ОСОБА_7 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Христинівка Черкаської області, громадянина України, з повною середньою освітою, неодруженого, який має неповнолітніх дітей, 2013 та 2016 року народження, військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,
У ході досудового розслідування встановлено, що у період часу з 19 години 00 хвилин 10 серпня 2023 року до 08 години 00 хвилин 11 серпня 2023 року інспектор УПП в Харківській області ОСОБА_9 відповідно до своїх функціональних обов`язків здійснював патрулювання території Київського району м. Харкова в складі екіпажу № 1152.
Того ж дня близько 22 години 51 хвилина інспектор ОСОБА_9 разом з іншими співробітниками екіпажу 1152, а саме: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , прибули на допомогу екіпажу 1107 за адресою: м. Харків, пл. Конституції, 18, оскільки за вищевказаною адресою перебувало велике скупчення чоловіків, які вели себе агресивно та намагались схопити зброю співробітників.
Так, ОСОБА_4 , перебуваючи за вищевказаною адресою у вищезазначений час, достовірно знаючи та усвідомлюючи, що зазначені вище співробітники поліції перебувають при виконанні своїх службових обов`язків, визначених Законом України «Про Національну поліцію», оскільки вони були вдягнені у формений одяг працівників поліції та спеціальні засоби захисту, маючи раптово виниклий умисел на протидію здійсненню співробітниками поліції покладених на них обов`язків із забезпечення публічної безпеки та порядку, а також на нанесення тілесних ушкоджень співробітникам УПП в Харківської області, а саме: ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , наніс удари руками в ділянку обличчя ОСОБА_9 . Внаслідок вищевказаних дій ОСОБА_4 . ОСОБА_9 були спричинені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку.
11 серпня 2023 року ОСОБА_4 затриманий співробітниками правоохоронних органів у порядку ст. 208 КПК України.
11 серпня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
Слідчий зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, зокрема:
- протоколом огляду місця події від 10.08.2023;
- протоколами допиту потерпілих ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 ;
- протоколами допитів свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ;
- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ;
- протоколом огляду предмета (відеозапису);
- медичною документацією;
- іншими речовими доказами та матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи той факт, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих, свідків та експертів у даному кримінальному провадженні.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував та просив застосувати щодо нього домашній арешт за місцем дислокації військової частини НОМЕР_1 , посилаючись на те, що він проходить військову службу.
Захисники адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, вказали, що підозра є необґрунтованою, а заявлені прокурором та слідчим ризики є недоведеними та не підтвердженими жодними доказами. Зауважили на тому, що підозрюваний не має наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду, впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Акцентували увагу на тому, що ОСОБА_4 має постійне місце мешкання, на його утриманні перебувають двоє неповнолітніх дітей, 2013 та 2016 року народження, проходить військову службу у в/ч НОМЕР_1 , брав активну участь у захисті країни від агресора, має бажання продовжити службу в лавах ЗСУ, що свідчить про його стійку громадянську позицію. Надали суду лист т.в.о. командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_18 та просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем дислокації військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 ..
11 серпня 2023 року ОСОБА_4 затриманий співробітниками правоохоронних органів у порядку ст. 208 КПК України.
11 серпня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Підставою для звернення з даним клопотанням стало те, що у діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у п.175 рішення ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, підтверджується зібраними на даний час доказами, а саме: даними заяв ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення від 11 серпня 2023 року; даними протоколів допиту потерпілих ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 від 11 серпня 2023 року, даними протоколів допиту свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_17 , ОСОБА_24 , від 11 серпня 2023 року; даними протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 11 серпня 2023 року; даними протоколу огляду місця події від 11 серпня 2023 року; даними протоколу огляду відеозапису від 11 серпня 2023 року, даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11 серпня 2023 року.
При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Як передбачено п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Всупереч вимогам п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України стороною обвинувачення не доведено, що, перебуваючи на волі підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню або йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Так, підозрюваному ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, санкція якої передбачає максимальне покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, що відповідно до ст. 12 КК України відноситься до нетяжкого кримінального правопорушення.
У судовому засіданні стороною обвинувачення підтверджений ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, та проходячи військову службу може скористатися своїм службовим становищем, та перетнути державний кордон України поза межами пункту пропуску та таким чином переховуватись від органу досудового розслідування.
Крім того, стороною обвинувачення підтверджений ризик того, що підозрюваний може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, враховуючи встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).
Одночасно з тим, стороною обвинувачення у судовому засіданні не доведений ризик вчинення підозрюваним ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, враховуючи те, що він раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, слідчий суддя встановив, що виключні обставини, передбачені п.3 ч.2 ст.183 КПК України, для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - відсутні, а тому слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_25 .
При цьому слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України належним чином врахував існуючі обставини у справі, вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим та дані про його особу, та дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваному необхідно обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків відповідно до вимог ст. 194 КПК України.
На переконання слідчого судді, запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Положеннями ч. 1 ст. 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя враховує лист т.в.о. командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_18 від 11 серпня 2023 року, в якому він просить суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою пункту постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язується на першу вимогу суду чи слідчого забезпечити явку вказаного військовослужбовця.
Згідно з ч. 6 статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
З урахуванням викладеного, з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 належної поведінки та запобігання вищезазначеним ризикам, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, дані про особу ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає необхідним застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту у межах строку досудового розслідування, заборонивши підозрюваному залишати пункт постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 - цілодобово.
Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 181, 183, 194, 197 КПК України,
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту у межах строку досудового розслідування до 11 жовтня 2023 року, заборонивши підозрюваному залишати пункт постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 - цілодобово.
На підставі п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України зобов`язати уповноважену особу ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області негайно доставити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця дислокації військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 , після чого звільнити з-під варти.
Зобов`язати ОСОБА_4 протягом часу дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту:
- не залишати цілодобово пункт постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати до слідчого СВ ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони чи до Київського районного суду м. Харкова за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця дислокації та проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні.
Встановити строк дії ухвали до 11 жовтня 2023 року включно.
Попередити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього зобов`язань.
Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_4 на облік, як особу, щодо якої застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Ухвалу про застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем дислокації військової частини НОМЕР_1 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_4 - у той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складений 14 серпня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1