УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , перекладача ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні№ 220 220 000 000 003 72 від 15.07.2022, у якому

ОСОБА_8 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Рошіорій-де-Веде Республіки Румунія, громадянин Республіки Румунія, з середньою освітою, який у зареєстрованому шлюбі не перебуває, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 305 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_10 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 220 220 000 000 003 72 від 15.07.2022.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 23.09.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 305 КК України, відповідно до якої підозрюваний, здійснював переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, особливо небезпечного наркотичного засобу, в особливо великих розмірах.

До підозрюваного 24.09.2022 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком по 20.11.2022 включно.

У подальшому строк дії застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного неодноразово продовжувався, востаннє до 01.06.2023 включно.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження ухвалою слідчого судді від 30.03.2023 продовжено до десяти місяців, тобто до 23.07.2023.

На думку слідчого, продовжують існувати ризики вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисники заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність зазначених прокурором ризиків, відсутність у підозрюваного наміру переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Просили застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Конституції України, ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», Закону України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) - є частиною національного законодавства України і застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Наведена гарантія закріплена також у ст. 29 Конституції України, відповідно до якої свобода особи може бути обмежена на підставах та у порядку, встановлених законом.

Підстави та порядок встановлення тимчасового обмеження прав та свобод особи визначені кримінальним процесуальним законодавством, який статтею ст. 199 КПК України покладає на слідчого суддю обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи, що з моменту ратифікації Конвенції Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ), керуватись його рішеннями та при вирішенні будь-якого питання діяти через призму визнання людини та її прав та свобод найвищою цінністю, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 305 КК.

Слідчий у клопотанні зазначила, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного є можливість останнього переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати документи, речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішуючи питання існування визначених раніше ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що про реальне існування наведеного вище ризику свідчить те, що інкриміновані підозрюваному дії пов`язані з обігом наркотичних засобів, що вказує на антисоціальну спрямованість підозрюваного та дає підстави для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_11 .

Оцінюючи ризик знищення, схову документів, речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного тиску на свідків, слідчий суддя вважає, що з високою ймовірністю підозрюваний може вдатися до таких дій з метою знищення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також зміни свідками наданих раніше показань для уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки інкриміноване ОСОБА_4 діяння пов`язане з отриманням останнім незаконного матеріального прибутку.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин, з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ст. 199 КПК, та є підставою для обґрунтованого висновку, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 та запобігти спробам останнього у перешкоджанні досудовому розслідуванню.

Також, однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, на теперішній час органу досудового розслідування необхідно, зокрема, провести судові експертизи; отримати відповідь від компетентних органів Румунії на запит про міжнародну правову допомогу; здійснити переклад матеріалів; отримати відомості від операторів мобільного зв`язку; у разі виникнення необхідності провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додатково тривалого часу, виконати вимоги ст. 290, 291 КПК.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.

При цьому відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя може не визначати розмір застави при постановленні ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальних провадженнях щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 199 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_10 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_8 ( ОСОБА_8 ) під вартою по 23 липня 2023 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1