Єдиний унікальний номер 205/6660/22
1-кс/205/1790/22
У Х В А Л А
про продовження запобіжного заходу

1 грудня 2022 року м. Дніпро
Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про продовження строків запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001014 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 8 жовтня 2022 року відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Андріяшівка Романського району Сумської області, українця, громадянина України, маючого повну загальну середню освіту, офіційно не працевлаштованого, раніше в силу ст.. 89 КК України не судимого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України
ВСТАНОВИВ:
Клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001014 від 8 жовтня 2022 року, надійшло до суду 30 листопада 2022 року
Слідчий просить продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 до 08 січня 2023 року.
Копія клопотання та додані до нього матеріали вручені підозрюваному та його захиснику 28 листопада 2022 року.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 7 жовтня 2022 року приблизно о 22-40 годині, ( більш точний час в ході досудового розслідування встановити не надалося можливим) , ОСОБА_7 реалізовуючи злочинний умисел спрямований на вбивство раніше знайомого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийшов з місцем проживання останнього в АДРЕСА_3 , достовірно знаючи, що за вказаною адресою знаходиться ОСОБА_8 . Перебуваючи на подвір`ї зазначеної садової ділянки ОСОБА_4 знайшов дерев`яну палицю, яку він визначив знаряддям вчинення злочину, взяв її до рук та зайшов до будинку , де виявив всередині ОСОБА_8 . Перебуваючи у будинку ОСОБА_4 , розпочав конфлікт з потерпілим. Після чого діючи умисно, тримаючи в руках дерев`яну палицю, ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_8 , та усвідомлюючи та свідомо бажаючи настання невідворотного наслідку у вигляді смерті людини на ґрунті неприязних відносин, умисно наніс множинні удари палицею в область голови, зокрема обличчя потерпілого, при цьому спрямовуючи удари по життєво важливим органам та прикладаючи значну силу для досягнення мети. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер на місці.

Таким чином, умисні дії ОСОБА_4 які виразились в умисному противоправному заподіянні смерті іншій людині кваліфікуються за ч. 1 ст. 115 КК України тоб то умисне вбивство.

У клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду, ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, адже ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, не має міцних соціальних зв`язків, отже з метою уникнення відповідальності може вчинити спроби переховування від слідства та суду.

Більш м`які запобіжні заходи слідчий вважає недостатніми для забезпечення належної поведінки підозрюваного та просить продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 до 08 січня 2023 року.

В судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні поданого клопотання, надавши обґрунтування необхідності його задоволення аналогічні тим, що викладені в клопотанні слідчого.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти заявленого клопотання про подовження строків тримання під вартою, та просив змінити йому запобіжний захід на більш м`який у виді домашнього арешту. Посилався на поганий стан свого здоров`я та можливість проживання в будинку1 по АДРЕСА_2 .

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 вважає, що можливо змінити її підзахисному запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, оскільки ОСОБА_4 має поганий стан здоров`я. При цьому пояснила, що на теперішній час вона не може підтвердити хвороб лий стан підзахисного документально.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0001014 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 жовтня 2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

8 жовтня 2022 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст.. 208 КПК України.

8 жовтня 2022 року, ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 115 ч.1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 10 жовтня 2022 року відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 6 грудня 2022 року.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про продовження запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Додані до клопотання матеріали, які зазначені у клопотанні та наведені вище в частині його обґрунтування, свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

При цьому вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя виходить не з точки зору їх доведеності, а з точки зору допустимості прийти до висновку, що підозрювана особа могла вчинити кримінальне правопорушення за викладених обставин.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Таким чином, слід визнати підозру щодо ОСОБА_4 обґрунтованою та достатньою для того, щоб прийти до висновку про наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України, а тому приходить до переконання про необхідність вирішувати питання про застосування або продовження певного виду запобіжного заходу для підозрюваного ОСОБА_4 .

Разом з тим, за положеннями ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно до ч.1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд встановлює, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні .

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, підозрюваної у вчинені злочину, за який Законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вимоги ст.29 Конституції України ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України,за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.

Слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, зареєстрований та проживає за різними адресами, не має міцних соціальних зв`язків, отже з метою уникнення відповідальності може вчинити спроби переховування від слідства та суду та безперешкодно залишити місто Дніпро. Крім того свідками події були знайомі підозрюваного, які в силу дружніх стосунків можуть піддаватись впливу з боку підозрюваного. Посилання підозрюваного на хворобливий стан здоров`я, не знайшло свого підтвердження під час розгляду клопотання, оскільки слідчому судді не надано жодного документу.

Наведені обставини дають суду вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених статтею 176 КПК України, не зможе запобігти визначеним ризикам.

Враховуючи викладене, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинувачених, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, суд вважає, що оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише зазначає, що причетність ОСОБА_4 до скоєння кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст.. 197 ч.3 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку передбаченому цим Кодексом.

Так, встановлено, що постановою керівника Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_9 від 25 листопада 2022 року, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було продовжено до 08 січня 2023 року у зв`язку з необхідністю проведення певних слідчих дій.

На підставі наведеного, враховуючи, що ризики, наявність яких була встановлена при обранні відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не зменшились, слідчий суддя вважає доцільним продовжити строк тримання під вартою до закінчення строку досудового розслідування, а саме до 08 січня 2023 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, ст.ст.177,178,181,184, 192-196,198, 395,532,534 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_11 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001014 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 8 жовтня 2022 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч. 1 КК України - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Дніпропетровська установа виконання покарань № 4» УДПтСУ в Дніпропетровській області строком до 08 січня 2023 року.
Строк дії ухвали спливає 08 січня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1