ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/109/23 Справа № 712/1851/23 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 лютого 2023 року про задоволення клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта ОСОБА_9 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Звенигородки Черкаської області, громадянки України, з середньою освітою, розлученої, на утриманні дітей не має, не працюючої, депутатом, учасником ліквідації наслідків ЧАЕС, інвалідом не є, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,-

в с т а н о в и в :

23 лютого 2023 року слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 лютого 2023 року клопотання задоволено.

Застосовано відносно підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 21 квітня 2023 року включно.

Строк тримання під вартою вирішено рахувати з моменту затримання, тобто з 21 лютого 2023 року з 21 год. 58 хв.

Виконання ухвали покладено на Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області.

Ухвала мотивована тим, що органом досудового розслідування належними та допустимими доказами на цій стадії досудового розслідування доведено обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та обґрунтованість застосування саме такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою.

Підозрювана раніше судима, наразі притягається до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, не заміжня, дітей на утриманні не має, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків, не працює, хронічними захворюваннями не страждає.

Вказане свідчить про високу ймовірність невиконання запобіжного заходу у вигляді застави.

Тому слідчий суддя погодився з доводами прокурора та слідчого, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наявним ризикам.

Під час розгляду клопотання стороною захисту не надано жодного доказу про те житло та думку власників житла, де підозрювана та її захисник просили застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім того, слідчим суддею враховано, що за місцем проживання підозрюваної вилучені речі, пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що свідчить про недостатність запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для запобігання ризику вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому вона підозрюється.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваної ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 оскаржив її в апеляційному порядку та просив скасувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 лютого 2023 року, розглянути питання щодо застосування до ОСОБА_8 менш суворішого запобіжного заходу, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_3 , з покладення додаткових обов`язків.

Одночасно розглянути питання щодо визначення застави ОСОБА_8 як альтернативного запобіжного заходу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Апеляційна скарга мотивована тим, що всі доводи прокурора щодо існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, є лише його суб`єктивною думкою, яка не знайшла свого підтвердження в судовому засіданні, а його доводи не підтверджені відповідними доказами, в тому розумінні, як це передбачено КПК України. Жодного доказу в судовому засіданні прокурором не надано.

Зазначає, що матеріали, що долучені до клопотання, ні яким чином не відноситься до підтвердження ризиків про які зазначено в клопотанні і на які посилався прокурор.

Тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням застосування тримання під вартою.

Захист вважає, що в слідчого судді були всі підстави для застосування менш суворого запобіжного заходу, який би забезпечив належну поведінку підозрюваної та усунув ризики на які посилався прокурор, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням додаткових обов`язків, які б повністю виключили б існування вказаних прокурором ризиків.

Крім того, слідчий суддя знехтував вимогам ст. 182 КПК України щодо визначення застави, зокрема, що розмір застави визначається з урахуванням майнового та сімейного стану підозрюваної, інших даних про особу та ризики, визначені ст. 177 КПК України. Вважає, що у даному випадку можливо визначити розмір застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали клопотання та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

При розгляді зазначеного кримінального провадження відповідно до ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Згідно з ст. 5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом: п. с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення, або обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому гл. 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини судового провадження і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Судом встановлено, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000532 від 21.02.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України (а.с. 7-8).

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , маючи умисел на незаконне придбання з метою збуту наркотичного засобу «метадон», повторно, усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, у невстановлений органом досудового розслідування період часу та місці, у невстановлений спосіб, незаконно придбала наркотичний засіб «метадон» та з моменту придбання зберігала їх при собі, а саме переносила в пакеті до 21 години 58 хвилин 21.02.2023 з метою подальшого збуту для особистого матеріального збагачення.

У подальшому ОСОБА_8 , продовжуючи свій злочинний намір, діючи цілеспрямовано, маючи умисел на незаконне зберігання з метою збуту наркотичного засобу «метадон», який знаходився в поліетиленовому пакеті, незаконно зберігала наркотичну речовину та 21.02.2023 приблизно о 21 годині 58 хвилин, перебуваючи неподалік будинку № 356 по вул. Гагаріна у с. Білозір`я Черкаського району, була помічена працівниками УБН в Черкаській області Департаменту боротьби з наркозлочинністю Національної поліції України, у спілкуванні із якими повідомила, що зберігає при собі заборонені в обігу речовини, після чого на місце події викликано працівників слідчої оперативної групи Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, по приїзду якої 22.02.2023 у період часу з 00 годин 56 хвилин до 01 години 25 хвилин у присутності понятих та захисника проведено обшук затриманої, у ході якого ОСОБА_8 добровільно видала з правої руки поліетиленовий пакет, в якому заходилась кристалічна речовина(а.с. 17-19).

Відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/124-23/2212-НЗПРАП від 22.02.2023, речовина, що надана на експертизу, містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон, загальна маса наркотичного засобу метадону (в перерахунку на основу) в речовинах складає 2474,466 г, що відповідно до таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу, затверджених Комітетом з контролю за наркотиками при МОЗ України, є особливо великим розміром наркотичної речовини «метадон», після чого виявлені упакування із речовинами було вилучено працівниками поліції та упаковано паперового коробу та опечатано (а.с. 22).

22.02.2023 на підставі ст. 208 КПК України ОСОБА_8 було затримано за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КПК України (а.с. 15-16).

22.02.2023 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання наркотичного засобу з метою збуту в особливо великих розмірах, вчинене повторно (а.с. 23-24).

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Слід зазначити про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

На ряду з цим, перевіряючи наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, апеляційний суд враховує, що ОСОБА_8 розлучена, на утриманні малолітніх дітей не має, не працює, не має постійного законного джерела доходів, вчинила тяжкий злочин, раніше судима, а саме: 01.03.2011 Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 307 КК України до 5 років позбавлення волі. Звільнена 30.04.2014 по відбуттю покарання. 25.09.2017 обвинувальний акт за ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 306 КК України направлено до Білоцерківського районного суду м. Києва, що підтверджується Довідками №84-17022023/71001 та №86-17022023/71001 від 17.02.2023 (а.с. 25-26).

Крім того, як в суді першої інстанції, так і апеляційній інстанції стороною захисту не надано жодного доказу щодо житла, зокрема щодо його власників, наявності дозволу на проживання, де підозрювана та її захисник просили застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Щодо доводів апеляції про необхідність встановлення застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб слід зазначити, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Згідно з ч. 6 ст. 12 КК України, особливо тяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі понад двадцять п`ять тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, позбавлення волі на строк понад десять років або довічного позбавлення волі.

При цьому, у відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Тому, враховуючи обставини справи, наявність обґрунтованої підозри, тяжкість злочину, санкцію інкримінованої статті, особу підозрюваної та вимоги п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, апеляційний суд дійшов висновку, що підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який чи встановлення розміру застави матеріали справи не містять, що вірно враховано судом першої інстанції, адже обраний щодо ОСОБА_8 запобіжний захід відповідає особі підозрюваного, характеру та тяжкості діянь, які їй інкримінується, а наявність існування вказаних в клопотанні ризиків підтверджується матеріалами провадження.

Будь-яких істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

Зважаючи на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції остаточно дійшла висновку, що апеляційна скарга з викладеними в ній доводами, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 183, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 лютого 2023 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 09 березня 2023 року.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4