Номер провадження № 1-кс/756/2066/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 28.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002140, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шостка, Шосткинського району, Сумської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

23.12.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 28.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002140, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

У клопотанні слідчий просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 у межах строків досудового розслідування, із визначенням розміру застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, посилаючись на обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, також неможливість завершити досудове розслідування в межах раніше застосованого запобіжного заходу.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, підставою звернення з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 у межах строку досудового розслідування, із визначенням розміру застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засідання заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, а також просив змінити запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки ризики необґрунтовані.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав доводи захисника та просив змінити запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 28.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002140, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

28.09.2022 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_4 .

29.09.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України у рамках зазначеного кримінального провадження, а 30.09.2022 слідчим суддею Оболонського районного суду міста Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26.11.2022, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

21.11.2022 року постановою керівника Оболонської окружної прокуратури ОСОБА_7 строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні було продовжено до 3-х місяців.

22.11.2022, слідчим суддею Оболонського районного суду міста Києва продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , тобто до 29.12.2022, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

21.12.2022 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення ч. 3 ст. 309 КК України.

23.12.2022 слідчим суддею Оболонського районного суду міста Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002140 від 28.09.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, до чотирьох місяців, тобто до 29.01.2023.

Про підозру ОСОБА_4 повідомлено з тих підстав, що у не встановлений під час досудового розслідування день, час та місці, виник умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу, психотропної речовини у особливо великих розмірах без мети збуту.

Реалізуючи вказаний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу, психотропної речовини у особливо великих розмірах без мети збуту, ОСОБА_4 у невстановлений під час досудового розслідування день, час та місці, замовив у невстановленої досудовим розслідуванням особи наркотичний засіб канабіс та психотропну речовину PVP у особливо великих розмірах для власного вживання без мети збуту.

Продовжуючи реалізовувати умисел, 28.09.2022, близько 17:10 год., точний час не встановлено, знаходився в поштовому відділенні № 276 «Нова Пошта», що розташований за адресою м. Київ, вул. Маршала Малиновського, буд. 11, де забрав посилку від невстановленої під час досудового розслідування особи, у якому знаходились наркотичний засіб канабіс та психотропна речовина PVP у особливо великих розмірах. Відразу після цього ОСОБА_4 поклав вказану посилку до своєї сумки, яка у той момент була при ньому, тим самим незаконно придбав та почав зберігати наркотичний засіб канабіс та психотропну речовину PVP у особливо великих розмірах без мети збуту, після чого пішки попрямував у своїх справах.

Однак, цього ж дня, о 17:25 год., при виході з поштового відділення №276 «Нова Пошта», що за адресою: м. Київ, вул. Маршала Малиновського, буд. 11, був затриманий працівниками поліції.

Після цього, за вказаною адресою прибула слідчо-оперативна група Оболонського УП ГУНП у м. Києві та під час обшуку, в порядку ст. 208 КПК України у ОСОБА_4 , у присутності двох понятих, виявлено та вилучено з рюкзака темного кольору, який був при ньому особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP.

Під час досудового розслідування встановлено, що вилучена під час огляду місця події та надана на дослідження кристалічна речовина білого кольору містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить 197,135 г., що відповідно до таблиці 2 «Невеликі, великі та особливо великі розміри психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу» становить особливо великі розміри.

Окрім цього, встановлено, що вилучена під час огляду місця події та надана на дослідження речовина рослинного походження зеленого кольору є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабісом. Маса канабісу (в перерахунку на висушену речовину) становить 28,93 г.

При складанні особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP загальною масою 197,135 г та особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабіс загальною масою 28,93 г, виходячи з їх загальної кількості, становлять особливо великі розміри

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні наркотичного засобу, психотропної речовини, в особливо великих розмірах, без мети збуту, тобто вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 29.09.2022, останній повідомив обставини події, які мали місце 28.09.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 29.09.2022, останній повідомив обставини події які мали місце 28.09.2022;

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 28.09.2022, згідно якого, було затримано ОСОБА_4 28.09.2022 о 17:25 год. за адресою м. Київ, вул. Маршала Малиновського, буд. 11, під час якого у останнього виявили та вилучили кристалоподібну речовину білого кольору, речовину рослинного походження, 2 картонні коробки «Нова пошта», рюкзак чорного кольору, банківську картку, мобільний телефон;

- висновок експерта № СЕ-19/111-22/41791-НЗПРАП від 29.09.2022, згідно якого, надана на дослідження речовина рослинного походження є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабіс, маса канабісу в перерахунку на висушену речовину становить 28, 93 г.;

- висновок експерта № СЕ-19/111-22/41775-НЗПРАП від 03.10.2022, згідно якого, надана на дослідження кристалоподібна речовина білого кольору виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, маса - PVP в речовині становить 197, 135 г.;

- протокол огляду речей та документів від 29.09.2022, згідно якого, оглядалась банківська картка, ПриватБанк, мобільний телефон марки «Iphone» моделі «6s»;

- протокол огляду речей та документів від 30.09.2022, згідно якого, оглядались картонні коробки «Нова пошта»;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 30.11.2022, останній повідомив обставини події, які мали місце за участю ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 309 КК України.

При цьому, на думку суду, навіть ураховують сплив декількох місяців з моменту повідомлення про підозру, її обґрунтованість наразі не викликає сумнівів (доведена) не лише в фактичному, а в юридичному аспекті.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до пунктів 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як свідчать пояснення прокурора у судовому засіданні, підставою застосування до ОСОБА_4 , як і продовження строку тримання під вартою, є наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку суду, зазначені прокурором у судовому засіданні відомості щодо особистості підозрюваного, надані матеріали справи та встановлені у судому засіданні обставини подій, які описані у підозрі, свідчать про те, що ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та наведені на їх обґрунтування обставини, як і надані на їх підтвердження відомості та докази, у цілому, є обґрунтованими.

Оцінюючи саме поняття ризику, слід узяти до уваги, що ризиками є будь-які фактичні дані відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, і не обмежені фактичними даними (видами доказів), які описані в статті 84 КПК України. Оскільки такі дані, на думку суду, повинні свідчити лише про можливості існування певних розумних підозр (наявність достатніх підстав вважати їх існування), тобто вірогідності настання наслідків, запобіжником яких є запобіжний захід. При цьому слід урахувати, що інкриміновані ОСОБА_4 дії передували затриманню, а отже наявність наведених ризиків є досить ймовірною, зважаючи на тяжкість покарання.

Також слід зазначити, що орган досудового розслідування як і прокурор не мають права посилатися на практику Європейського суду з прав людини з метою застосування запобіжного заходу (обґрунтування підстав тримання під вартою та існування ризиків), про що вказано в постанові Верховного суду від 07.08.2019 № 607/14707/17, оскільки вона буде використана не на користь підозрюваного, а отже може становити ризики для справедливості кримінального провадження.

Суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду, а також те, що він може учинити нове кримінальне правопорушення (пункти 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України). Бо, як свідчать надані матеріали кримінального провадження, підозрюваний може продовжити вчиняти аналогічні правопорушення, бо кількість вилученої речовини та засобів, вказують на системну діяльність, яка може бути продовженою, ураховуючи відсутність інших джерел доходу.

При цьому суд не бере до уваги посилання прокурора на те, що підозрюваний може впливати на свідків. Бо свідками, в тому числі є працівниками Оболонського УП ГУ НП у м. Києві, які безпосередньо виявили у ОСОБА_4 речовини невідомого походження, що на думку суду виключає можливість впливу на них, а також і свідка, який є однокласником ОСОБА_4 , оскільки суду не наведено жодних фактів вчинення чи наміру впливу.

Оскільки суд погодився з тим, що існує ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тож суд погоджується з існуванням підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, як то продовження застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Отже, суд приходить до висновку, що встановлені у судовому засіданні ризики повністю обґрунтовує запобіжний захід, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому суд уважає, що є цілком обґрунтованим, та відповідним особі підозрюваного.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від п`яти до восьми років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. При цьому суд ураховує також обставини, які мали місце та встановлені у судовому засіданні, а саме спосіб та наслідки вчинення інкримінованого злочину.

Між тим, наведені відомості про особистість підозрюваного, не знижують вірогідність настання ризиків, як встановлені судом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Оскільки встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, які усунути застосуванням іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, який є цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу.

Також суд ураховує, що строк досудового розслідування в кримінальному провадженні ще триває, оскільки для зібрання достатніх доказів для остаточного та беззаперечного доведення вини підозрюваного у кримінальному провадженні, необхідно виконати ряд слідчих (розшукових) дій та процесуальних рішень. Отже є підстави для продовження запобіжного заходу у межах строку досудового розслідування строком на 35 днів. Між тим, тримання під вартою не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину, а також майновим станом.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620 грн, яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, бо раніше визначений розмір застави підозрюваним не був внесений, що вказує на відсутність коштів, і є підставою для визначення іншого розміру застави.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 199, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 28.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002140, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою строком на 35 (тридцять п`ять) днів.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49 620 грн (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, а також покласти наступні обов`язки строком на 60 днів:

- не відлучатися з Київської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 29.01.2023.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1