Справа № 462/832/23 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/185/23 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 року м. Львів

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

та його захисника-адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, в м. Львові апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 8 лютого 2023 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, м. Архангельськ, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого у АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

слідчий СВ ВП №1 ЛРУТІ №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 .

Клопотання мотивував тим, що в його провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесені 6 лютого 2023 року до ЄРДР за №0000142, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підозрюваним у якому є ОСОБА_7 .

Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України, зокрема: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як кримінальне правопорушення, вчинене підозрюваним, відноситься до категорії тяжких злочинів, та у разі доведення вини підозрюваного, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років. Також підозрюваний може незаконно впливати на свідка ОСОБА_10 , оскільки остання являється співмешканкою підозрюваного; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки спосіб вчинення злочину, характеризує підозрюваного, як особу, що немає достатніх моральних цінностей, соціально-стримуючих факторів, схильного для досягнення своїх злочинних цілей, підозрюваний свідомо нехтує не лише вимогами законодавства, але і загальноприйнятими морально-етичними цінностями.

Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 8 лютого 2023 року задоволено клопотання слідчого СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 ..

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали встановлено до 06 квітня 2023 року включно.

Визначено ОСОБА_7 заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 161 040 грн.

У разі внесення застави покладено на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки: прибувати до суду, слідчого судді, процесуального прокурора та слідчого за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування із потерпілою ОСОБА_11 у кримінальному провадженні; здати, за наявності, на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Адвокат ОСОБА_8 , в інтересах ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_3 , або визначити розмір застави не більший 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Наголошує, що слідчим у клопотанні про застосування запобіжного заходу не обґрунтовано, а судом при розгляді клопотання не встановлено підстави вважати, що ОСОБА_7 знаходячись на волі буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та може вчинити інші кримінальні правопорушення.

При цьому слідчим у клопотанні та під час судового розгляду не доведено неможливість застосування запобіжних заходів не пов`язаних із триманням під вартою.

Повідомляє, що судом не враховано наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_7 , наявність шлюбних відносин, неповнолітніх дітей на утриманні, також не враховано відсутність попередніх судимостей та факт компенсації матеріальної шкоди потерпілій, наявність захворювань, які перешкоджають у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

ОСОБА_7 є переселенцем із зони бойових дій і на даний час не працевлаштований, не має грошових заощаджень або майна яке може бути реалізовано для сплати застави.

Заслухавши доповідача, доводи захисника та підозрюваного на підтримку апеляційної скарги, виступ прокурора на заперечення доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Відповідно до ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Статтею 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За частиною першою та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, до яких, зокрема, належать запобіжні заходи.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу, окрім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час апеляційного розгляду, встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням зазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Як убачається з ухвали слідчого судді та матеріалів судової справи, СВ ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000142 від 06 лютого 2023 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , 6 лютого 2023 року приблизно о 10 годині 00 хвилин, достовірно знаючи про те, що в Україні введено та діє правовий режим воєнного стану, перебуваючи в евакуаційному потязі №85 сполученням Покровськ-Львів, а саме у вагоні №25 типу плацкарт, на під`їзді до залізничного вокзалу м. Львова, що за адресою м. Львів, пл. Двірцева, 1, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та з метою власного збагачення за рахунок злочинної діяльності, зайшов у приміщення плацкарту де перебувала потерпіла ОСОБА_11 , скориставшись її відсутністю та стороннього нагляду, шляхом вільного доступу, таємно викрав з її гаманця грошові кошти у сумі 1 000 доларів США, що відповідно до курсу НБУ становить 36 560 гривень котрі належать ОСОБА_11 , в подальшому, ОСОБА_7 розпорядився викраденим на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_7 заподіяв матеріальну шкоду потерпілій ОСОБА_11 на загальну суму 36 560 грн.

6 лютого 2023 року ОСОБА_7 затримано на підставі ст. 208 КПК України.

7 лютого 2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

7 лютого 2023 року слідчий СВ ВП №1 ЛРУТІ №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7

8 лютого 2023 року клопотання слідчого було задоволено слідчим суддею Залізничного районного суду м. Львова.

Ухвалюючи своє рішення про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя в повному об`ємі, правильно дослідив усі обставини справи та вірно прийшов до переконання про наявність ризиків, перелік яких передбачений ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 у відповідності до вимог ст. ст. 193,194 КПК України, вислухавши доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого і дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового слідства.

Перевіряючи доцільність обрання запобіжного заходу у виді тримання підозрюваного під вартою та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя Залізничного районного суд м. Львова дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу підозрюваного.

Згідно з наданими стороною обвинувачення даними, ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, може ухилятися від органу досудового розслідування та суду, оскільки кримінальне правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_7 є тяжким, у разі доведення вини йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років. Також підозрюваний може впливати на свідка ОСОБА_10 , оскільки остання являється співмешканкою підозрюваного..Окрім того, ОСОБА_7 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки спосіб вчинення злочину, характеризує підозрюваного, як особу, що немає достатніх моральних цінностей, соціально-стримуючих факторів, схильного для досягнення своїх злочинних цілей, свідомо нехтує не лише вимогами законодавства, але і загальноприйнятими морально-етичними цінностями, оскільки підозрюваний ОСОБА_7 , вчинив викрадення коштів в потерпілої ОСОБА_11 , яка являється внутрішньо переміщеною особою, перебувала під час викрадення коштів з малолітньою дитиною, є особою суспільно-небезпечною та схильною до вчинення кримінального правопорушення. Також, на даний час Жовтневим районним судом м. Запоріжжя здійснюється судовий розгляд обвинувального акту відносно ОСОБА_7 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, під час якого обвинувачений 15 листопада 2022 року, 24 листопада 2022 року, 14 грудня 2022 року та 18 січня 2023 року на виклики суду не з`явився, у зв`язку з чим ухвалою суду від 18 січня 2023 року до нього було застосовано привід. а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

З урахуванням фактичних обставин підозри, характеру вчинення інкримінованого правопорушення, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді першої інстанції, що зазначене вказує на неможливість в даному конкретному випадку застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана особа може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною особою зазначених дій.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана особа обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

За таких обставин доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не ґрунтуються на наявних матеріалах провадження.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого, не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

З урахуванням розміру шкоди, міри покарання, яка може бути застосована до підозрюваного в разі доведеності його вини та наявністю визнаних судом ризиків, застава у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (161 040 грн.) відповідає меті застосування запобіжного заходу. Саме такий розмір застави, на думку колегії суддів, слугуватиме достатнім стимулюючим фактором, який підозрюваний та/або заставодавець боявся б втратити у разі невиконання покладених процесуальних обов`язків.

З огляду на зазначене не заслуговують на увагу колегії суддів доводи адвоката ОСОБА_8 , що розмір застави не повинен перевищувати 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Колегія суддів зазначає, що при визначенні застави слідчим суддею надано оцінку відповідним обставинам, враховано майновий стан підозрюваного та родинні зв`язки, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Доводи сторони захисту про непомірний розмір застави для підозрюваного колегія суддів вважає необґрунтованими. Доказів, підтверджуючих матеріальне становище, стороною захисту не надано.

Наявність тих обставин, що підозрюваний відшкодував матеріальну шкоду та має двох дітей, хоча і мають місце, однак не є безумовними підставами для відмови в застосуванні щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Окрім того, колегія суддів вважає, що ці обставини в даному випадку не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки на даний час Жовтневим районним судом м. Запоріжжя здійснюється судовий розгляд обвинувального акту відносно ОСОБА_7 по обвинуваченню у вчиненні аналогічного кримінального правопорушення.

Аргументи, на які послався в апеляційній скарзі адвокат, не можуть бути підставами для скасування судового рішення, оскільки були враховані слідчим суддею при прийнятті рішення.

Порушень правових позицій Європейського суду з прав людини чи істотних порушень кримінального процесуального закону апеляційним переглядом не встановлено.

Відтак, ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 є законна та обґрунтована, а тому апеляційна скарга адвоката до задоволення не підлягає.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 184, 309, 310, 376, 407, 419 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

ухвалу слідчого судді Залізничного районного суд м. Львова від 8 лютого 2023 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначення розміру застави ОСОБА_7 залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_8 - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4