У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 , в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 квітня 2022 року,

за участю прокурора ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою задоволено скаргу ОСОБА_6 на постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення розшуку підозрюваного у кримінальному провадженні № 120 171 102 000 045 03 від 22.07.2017 та скасовано постанову начальника відділення СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджену прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_8 від 09.10.2020 про зупинення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 120 171 102 000 045 03 від 22.07.2017, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 364-1, ч. 3 ст. 358 КК України та оголошення розшуку підозрюваного - ОСОБА_6 .

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що згідно матеріалів справи, підозрювана ОСОБА_6 не була викликана слідчим чи прокурором у порядку ч. 1 ст. 135 КПК України шляхом направлення їй повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, зміст якої відповідав би вимогам ст. 137 КПК України, а також стороною обвинувачення не заперечувався факт, що підозрювану не було викликано навіть за вказаним нею телефонним номером, а тому слідчий суддя дійшов висновку, що розшук підозрюваного оголошено безпідставно, передчасно та з формальним підходом, у порушення вимог ст.ст. 280, 281 КПК України.

Крім того, слідчий суддя звернув увагу на те, що, погоджуючи постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення підозрюваної в розшук, прокурор Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_8 не з`ясував та належним чином не пересвідчився, які докази підтверджують переховування підозрюваної від органів слідства, чи виконувалися слідчим вимоги КПК щодо належного повідомлення ОСОБА_6 та чи відповідає вимогам КПК України зміст постанови.

Проаналізувавши матеріали, долучені до скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що оскаржувана постанова від 09.10.2020 винесена без належних викликів підозрюваної, без доказів її ухилення від явки до органу досудового розслідування, без належних мотивів оголошення її у розшук, що свідчить про формальний характер цієї постанови.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, прокурор ОСОБА_5 в апеляційній скарзі першочергово просить поновити строк на апеляційне оскарження, у зв`язку з тим, що розгляд скарги ОСОБА_6 відбувався без виклику та участі прокурора, слідчого, а вказана ухвала надійшла до Києво-Святошинської окружної прокуратури лише 14.10.2022, про що свідчить вхідний штамп.

Що стосується ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022, то прокурор ОСОБА_5 , посилаючись на ст. 24 КПК України та рішення Конституційного Суду України від 14.12.2011 № 19-рп/2011, просить її скасувати у зв`язку з невідповідністю висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та ухвалити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення розшуку підозрюваного у кримінальному провадженні № 120 171 102 000 045 03 від 22.07.2017.

Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, прокурор ОСОБА_5 зазначає, що вказана ухвала є незаконною та такою, що підлягає скасуванню у зв`язку з невідповідністю висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, що перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення та у зв?язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

А саме, прокурор ОСОБА_5 вказує, що вимоги ст. 281 КПК України були дотримані слідчим під час досудового розслідування, оскільки ним неодноразово здійснювались виклики ОСОБА_6 , на які остання не з?являлась, а виїздами за адресою проживання ОСОБА_6 - її місцезнаходження встановлено не було.

Також, прокурор ОСОБА_5 звертає увагу, що ОСОБА_6 , перебуваючи у процесуальному статусі підозрюваної особи, не повідомляла слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання, не з`являлась на виклики, що свідчить про її намір ухилитись від кримінальної відповідальності, а повістки на адресу проживання ОСОБА_6 направлялись у встановленому законом порядку, однак остання умисно їх не отримувала.

На переконання прокурора у провадженні ОСОБА_5 висновок суду про те, що розшук підозрюваної оголошено безпідставно, передчасно та з формальним підходом, у порушення вимог ст.ст. 280, 281 КПК України, - не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження.

Крім того, прокурор ОСОБА_5 зазначає, що судом не забезпечено повідомлення прокурора про розгляд скарги у слідчого судді, що унеможливило прибуття прокурора у судове засідання, чим істотно порушено вимоги кримінального процесуального закону, принцип змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

05.12.2022 на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшли заперечення адвоката ОСОБА_9 в інтересах ОСОБА_6 на апеляційну скаргу, в яких він просить апеляційну скаргу прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022 про задоволення скарги ОСОБА_6 на постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення розшуку підозрюваного у кримінальному провадженні № 120 171 03 від 22.07.2017 - без змін (а.п. 50-52).

ОСОБА_6 та захисник її інтересів - адвокат ОСОБА_9 про дату, час та місце розгляду провадження повідомлені у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом, неявка яких в судове засідання не перешкоджає розгляду провадження за приписами ч. 4 ст. 405 КПК України.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення прокурора ОСОБА_5 на задоволення клопотання про поновлення їй строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022 та апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження за скаргою, обговоривши доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді та апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Водночас, згідно ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За нормою п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Як указують положення ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК України зобов`язують суд поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

За змістом вищенаведених норм, приводом до початку апеляційного провадження є тільки апеляційна скарга, подана одним із учасників процесу, у визначений законом строк, а за умови її подачі поза межами визначеного строку, апелянт має право подати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Поновлення процесуального строку за своєю правовою природою передбачає встановлення учасникам кримінального провадження додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу.

Як убачається з матеріалів судового провадження, ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022 задоволено скаргу ОСОБА_6 на постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення розшуку підозрюваного у кримінальному провадженні № 120 171 102 000 045 03 від 22.07.2017 та скасовано постанову начальника відділення СВ Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджену прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_8 від 09.10.2020 про зупинення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 120 171 102 000 045 03 від 22.07.2017, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 364-1, ч. 3 ст. 358 КК України, та оголошення розшуку підозрюваного - ОСОБА_6 (а.п. 17-21).

При цьому у вказаній ухвалі зазначено, що прокурор в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового засідання був повідомлений у встановлений законодавством порядку.

Між тим, прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 лише 18.10.2022, згідно поштового штампу, подала апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022, тобто з порушенням, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України 5-денного строку на оскарження такої ухвали (а.п. 28).

Посилання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 щодо поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, що вказана ухвала надійшла до Києво-Святошинської окружної прокуратури лише 14.10.2022 - не є переконливою обставиною щодо поважності пропуску строку на оскарження судового рішення, з огляду на те, що, згідно супровідного листа № 12017/4503 від 17.02.2022, до Києво-Святошинського районного суду Київської області старший слідчий Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 направив кримінальне провадження № 120 171 102 000 045 03 від 22.07.2017 за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 364-1, ч. 3 ст. 358 КК України, і 05.07.2022 ним же отримано матеріали кримінального провадження, а також копія ухвали від 20.04.2022 (а.п. 10).

На вказаній ухвалі наявний штрих-код від 24.05.2022, а згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень оприлюднена - 02.06.2022.

Отже, за викладеним, щонайменше 17.02.2022 слідчий у кримінальному провадженні ОСОБА_7 знав про перебування скарги ОСОБА_6 у провадженні слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області і в його розпорядженні знаходилася принаймні з 05.07.2022 ухвала слідчого судді від 20.04.2022.

А тому, при подальшому ході досудового розслідування в досліджуваному кримінальному провадженні і прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, не міг не знати про наявність даної ухвали слідчого судді і, використовуючи свої повноваження, визначені, зокрема ст. 36 КПК України, - оскаржити вказану ухвалу у більш стислий строк, а не на стадії завершення виконання вимог ст. 290 КПК України, про що повідомила прокурор ОСОБА_5 суду апеляційної інстанції, коли орган досудового розслідування, як послалася прокурор, отримали ухвалу - 14.10.2022.

Водночас, не можна не вказати, що закон пов?язує вчинення процесуальних дій та постановлення процесуальних рішень у кримінальному провадженні не з конкретною особою слідчого чи прокурора у провадженні, а з особою у провадженні, що наділена процесуальним статусом, яка/які і повинна вчиняти дії чи приймати процесуальні рішення з дотриманням строків, що визначені законом.

А отже, не можуть вказувати на поважність причин пропуску строку прокурором ОСОБА_5 на оскарження ухвали слідчого судді від 20.04.2022 її посилання в суді апеляційної інстанції на те, що слідчий ОСОБА_7 не повідомляв визначених процесуальних осіб у кримінальному провадженні про надання матеріалів кримінального провадження слідчому судді, який, наразі, уже не здійснює свою діяльність, а старший групи прокурорів у провадженні - ОСОБА_10 переведена в іншу прокуратуру, у зв?язку з чим їй-прокурору ОСОБА_5 і передали матеріали досліджуваного кримінального провадження для вивчення, де вона і відшукала вказану ухвалу і порушила процедуру її оскарження.

Водночас, слід зауважити, що прокурором ОСОБА_5 не надано постанови, що вона входить в групу прокурорів у кримінальному провадженні № 120 171 102 000 045 03 від 22.07.2017.

Між тим, оскільки захисник інтересів ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_9 у своїх запереченнях на апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_5 не поставив під сумнів її процесуальне становище у даному провадженні, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подана особою, яка має на це право.

Інших підстав для відстоювання своєї правової позиції про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022 прокурор у кримінальному провадженні/прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 у клопотанні не навела, не послалася вона на них і суду апеляційної інстанції.

Приймаючи рішення за клопотанням прокурора ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022, колегія суддів бере до уваги і рішення Європейського суду з прав людини від 29.10.2010 у справі "Устименко проти України", де Суд зазначив, що безпідставне поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Такі ж засади випливають і з реалізації норм національного процесуального законодавства, які регламентують порядок поновлення строку на апеляційне оскарження, що узгоджуються з правовими позиціями ЄСПЛ, які сформульовані, зокрема, в рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", де у п. 41 цього рішення Європейський Суд зазначив, що якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду.

Суд визначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Від судів вимагається вказувати підстави такого поновлення.

Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі.

Проте навіть і тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення (принцип res judicata).

За викладеним, у задоволенні клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 про поновлення їй строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.04.2022 слід відмовити на підставі приписів п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України з надсиланням апеляційної скарги прокурору ОСОБА_5 з усіма доданими до неї матеріалами згідно норми ч. 5 ст. 399 КПК України.

З прийняттям рішення про повернення апеляційної скарги прокурору ОСОБА_5 , колегія суддів не досліджує доводи її апеляційної скарги щодо суті прийнятого рішення слідчим суддею.

Керуючись ст. 399 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 про поновлення їй строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 квітня 2022 року.

Апеляційну скаргу повернути прокурору ОСОБА_5 .

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

С У Д Д І:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3