У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2022року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , подане у ході досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000816 від 30.10.2022 року, за ознаками. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням в обґрунтування якого вказував, що слідчим відділом відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №l000816 від 30 жовтня 2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 29.10.2022 року до ЧЧ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від директора ПФ ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що 29.10.2022 року о 12 год. 29 хв. невстановлені особи, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , намагалися незаконно заволодіти добривами з підприємства та вивезти їх на трьох авто-маніпуляторах. Однак, їхні дії були припинені працівниками поліції.

Так, 29.10.2022 приблизно о 12:25 год. група водіїв вантажних автомобілів в складі ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 в супроводі військових в?їхали на територію підприємства ПФ «Прок», яке розташоване за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Борисівка, вул. Яблунева, буд. 2, з метою загрузки та вивезення мінеральних добрив. При собі водії мали товарно-транспортні накладні, до яких були внесені неправдиві відомості про те, що ТОВ «Фірма Ерідон» є власником мінеральних добрив на суму 525 460 грн, які розташовані у с. Борисівка Харківського району Харківської області.

Дані, внесені до товарно-транспортної накладної не є дійсними оскільки, добрива за вказаною адресою належать ПФ «Прок». Працівники ПФ «Прок» повідомили про дану ситуацію ОСОБА_4 , який є директором ОСОБА_9 «Прок». Після цього, дізнавшись про ситуацію ОСОБА_4 викликав поліцію та заборонив видавати вищевказаним особам майно підприємства, що стало причиною попередження крадіжки майна заявника. Після цього вищевказані водії на своїх вантажних автомобілях покинули територію підприємства ПФ «Прок» та зупинилися на блок посту поряд з будинком на адресою: АДРЕСА_2 .

29.10.2022 в період часу з 14 год 05 хв до 15 год 15 хв, старшим слідчим відділення №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події поряд з будинком за адресою: Харківська область, було с. Липці, Харківський район, вул. Миру 109. В ході огляду було виявлено та вилучено: автомобіль Iveco 440Е 42 д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом Schmitz SPR24 Д.Н.3. АХ8549X0; автомобіль Renault Major д.н.3. НОМЕР_2 з напівпричепом Metacosd 334 д.н.з. НОМЕР_3 , автомобіль Renault 385 Д.н.3. НОМЕР_4 3 напівпричепом Troullet д.н.з.

НОМЕР_5 ; автомобіль вантажний MAN F2000 Д.Н.3.АХ7535HX з маніпулятором. Згідно зібраних матеріалів кримінального провадження вказані автомобілі планувалось використати для незаконного заволодіння майном ПФ «Прок», яке розташоване за адресою: Харківська область, Харківський район,с. Борисівка, вул. Яблунева 2.

Згідно свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_6 , НОМЕР_7 автомобіль Iveco 440Е 42 д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом Schmitz ОСОБА_10 .3. AX8549X0 належить ОСОБА_11 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу напівпричеп Metacosd 334 д.н.3. НОМЕР_3 належить гр. ОСОБА_12 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль Renault Major .Д.Н.3. НОМЕР_2 належить ОСОБА_11 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_8 напівпричеп Troullet д.Н.3. НОМЕР_5 належить ОСОБА_13 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_9 автомобіль Renault 385 д.н.з. НОМЕР_10 , належить ОСОБА_7 02.01.1973 ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 .

Згідно довідки «АРМОР» автомобіль вантажний MAN F2000 д.н.3. НОМЕР_11 належить ОСОБА_14 16.07.1968 ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_7

Виявлене та вилучене майно було визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000816, та тимчасовим місцем зберігання речових доказів визначено відділення поліції №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське, вул. Першотравнева, 1.

На теперішній час вищевказані речові докази перебувають у відділенні поліції №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське вул. Першотравнева 1.

Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, що вилучені предмети є речовими доказами, тобто знаряддями та предметами вчинення кримінального правопорушення, що зберігають на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судове засідання прокурор не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_15 , подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, заперечував проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

Власник майна ОСОБА_5 подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, заперечував проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

Власник майна ОСОБА_6 подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, заперечував проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

Власник майна ОСОБА_6 подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, заперечував проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

Власник майна ОСОБА_8 подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, заперечував проти задоволення клопотання прокурора про арешт майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та заперечення на клопотання, встановив наступне.

Слідчим відділом відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №l000816 від 30 жовтня 2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 29.10.2022 року до ЧЧ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від директора ПФ ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що 29.10.2022 року о 12 год. 29 хв. невстановлені особи, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , намагалися незаконно заволодіти добривами з підприємства та вивезти їх на трьох авто-маніпуляторах. Однак, їхні дії були припинені працівниками поліції.

Клопотання слідчого подане до суду з дотриманням процесуального строку, передбаченого абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ст. 171 КПК з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч.2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так,ь відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

4. Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

5. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України, суд перевіряє:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди). У свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у рішенні.

Метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди). У свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у рішенні.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що якщо вилучені предмети та знаряддя не арештувати, то наслідком повернення її особі, може бути пошкодження, псування та знищення слідів вчинення кримінального правопорушення. Вказане тимчасово вилучене майно

має значення у кримінальному провадженні, як предмет який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення і служать доказом у вказаному провадженні.

Мета арешту збереження речових доказів забезпечення подальшого проведення судових експертиз.

На підставі викладеного, враховуючи матеріали клопотання та заперечення на клопотання про арешт майна від власників майна, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372, ч.2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Задовольнити клопотання та накласти арешт на майно, із забороною відчуження, яке було вилучено 29.10.2022 під час огляду місця події поряд з будинком за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

-автомобіль Iveco 440 42 д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом Schmitz SPR24 д.н.3. НОМЕР_12 ;

-автомобіль Renault Major д.н.з. НОМЕР_2 з напівпричепом Metacosd 334 д.н.3. НОМЕР_3 ;

-автомобіль Renault 385 д.н.з. НОМЕР_10 з напівпричепом Troullet д.н.3. НОМЕР_13 ;

-автомобіль вантажний MAN F2000 Д.Н.3.AX7535HX з маніпулятором;

Тимчасовим місцем зберігання речових доказів визначити відділення поліції №l XPII №2 ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Слобожанське, вул. Першотравнева 1.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Виконання ухвали доручити слідчому у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Слідчий суддя ОСОБА_1