ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/825/23

Провадження № 1-кс/210/317/23

"13" лютого 2023 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду ву м. Кривий Ріг клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження, внесеного 31 січня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015,

про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Мелітополь Запорізької області, громадянина України, освіта середня, не одруженого, не маю чого на утримані неповнолітніх (малолітніх) дітей, не працюючий, інвалідності не має, має статус внутрішньо переміщеної особи, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 28.11.2019 року Рівненським міським судом за ст.121 ч.1 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років. Звільнився 23.12.2022 по відбуттю строку покарання

- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 13 лютого 2023 року надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_7 , в межах кримінального провадження, внесеного 31 січня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому. Вважає, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є доцільним та забезпечить виконання процесуальних обов"язків.

Підозрюваний погодився з позицією прокурора, не заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Слідчий підтримав клопотання з мотивів, викладених у ньому.

Виклад обставин та правова кваліфікація

В провадженні слідчого відділення відділенняполіції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 31.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 25.01.2023 о 20.40 годині, ОСОБА_4 , знаходячись в приміщені кафе «Фемелі», що розташований за адресою, пр. Гагаріна, 10 в Металургійному районі м. Кривого Рогу, його увагу привернув мобільний телефон, що знаходився на столі барної стійки, де в цей час у ОСОБА_4 виник раптовий умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, після чого реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив, діючи в умовах воєнного стану, згідно Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 р. №64/22, перебуваючи в приміщені магазину кафе «Фемелі», що розташований за адресою, пр. Гагаріна, 10 в Металургійному районі м. Кривого Рогу, переконавшись у відсутності можливих свідків та очевидців, усвідомлюючи, що його дії носять таємний характер та за ними ніхто не спостерігає, із корисливого мотиву, шляхом вільного доступу із столу барної стійки, таємно викрав мобільний телефон марки «HUAWEI TIT-U02 16 gb», imei1: НОМЕР_1 imei2: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_8 . Після чого, ОСОБА_4 з місця скоєння кримінального правопорушення з викраденим майном зник, обернувши його на свою користь та розпорядившись ним на власний розсуд.

В результаті злочинних дій ОСОБА_4 потерпілій ОСОБА_8 було завдано майнової шкоди сума якої, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №674 від 09.02.2023 складає 1029 грн.

Обґрунтування клопотання.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Мелітополь Запорізької області, громадянин України, освіта середня, не одружений, не маючого на утримані неповнолітніх (малолітніх) дітей, не працюючий, інвалідності не має, має статус внутрішньо переміщеної особи, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий: 28.11.2019 року Рівненським міським судом за ст.121 ч.1 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років. Звільнився 23.12.2022 по відбуттю строку покарання.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковано за частиною 4 статті 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

В ході досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, що є підставою для обґрунтованої підозри, а саме:

- оглядом місця події від 26.01.2023,

- протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 26.01.2023,

- показаннями потерпілого ОСОБА_8 ,

- показаннями свідка ОСОБА_9 ,

- речовим доказом: мобільним телефоном марки «HUAWEI TIT-U02 16 gb», сім-картою з абонентським номером НОМЕР_3 ,

- відеозаписом з камер відео спостереження кафе «Фемелі»,

- іншими матеріалами кримінального провадження.

Крім того, 10 лютого 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Положення закону, якими керувався слідчий суддя при вирішенні клопотання.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, до яких згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок їх застосування визначений главою 18 КПК України.

Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є, зокрема: домашній арешт. У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного - особи, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, або особи, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин: - чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення; - чи наявні ризики кримінального провадження; - чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам; - індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).

Встановлені слідчим суддею обставини та мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено: витяг з Єдиного Реєстру досудових розслідувань від 31.01.2023 року, протокол огляду місця події, протокол допиту свідків, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, повідомлення про підозру.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред"явлена ОСОБА_4 .

На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, та на підставі оцінки сукупності наданих стороною обвинувачення доказів визначає за стандартом "обґрунтованої підозри" лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

10 лютого 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за ознаками незаконного таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження. На виконання сторони обвинувачення.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Заявлені ризики заслуговують на увагу.

Ризик переховування та/або втечі (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України) оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).

При дослідженні ризику переховування враховується та обставина, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Підозрюваний не одружений, офіційно не працює, тобто не має належних та постійних засобів для існування, також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, відсутність міцних соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, які б могли стримати останнього не покидати постійного місця мешкання та не покидати межі м. Кривого Рогу або території України, а також підозрюваний ОСОБА_4 має статус внутрішньо переміщеної особи, свідчить про можливе виникнення у підозрюваного бажання переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний може продовжити злочинну діяльність у випадку застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт.Крім того, ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим, 28.11.2019 року Рівненським міським судом за ст.121 ч.1 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 5 років. Звільнився 23.12.2022 по відбуттю строку покарання, маючий не зняту та не погашену судимість, відповідних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знов вчинив новий корисливий злочин. Вказане свідчить про відсутність у підозрюваного будь-яких стримуючих факторів від вчинення нових злочинів, стійке прагнення до продовження злочинної діяльності.

Слідчий суддя погоджується, що існують ризики, передбачені пунктом 1, 5 частини 1 статті 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор.

Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою запобігання доведених ризиків .

Дослідивши представлені сторонами кримінального провадження обставини, слідчий суддя приходить до висновку про вагомість на даному етапі доказів причетності підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України; та враховує, що інкримінований злочин відноситься до тяжких.

Застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту мінімізує заявлені ризики, та на етапі досудового розслідування являється ефективним та здатним забезпечити виконання ОСОБА_4 процесуальних обов"язків.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутністю осіб, які заслуговують на довіру. Особисте зобов`язання не можуть бути застосовані у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі без контролю за його поведінкою не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги встановлені відповідно до статтей 176-178 КПК України обставини, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри за частиною 4 статті 185 КК України, доведення ризиків за пунктами 1 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що нічний домашній арешт є співмірним пред"явленій підозрі та особі підозрюваного.

Запобіжний захід має бути пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою дотримання принципу верховенства права. Для попередження встановлених ризиків слідчий суддя вважає необхіднім та достатнім застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Тому, з урахуванням вказаних обставин, підстав для обмеження пересування на час проведення розслідування не вбачається.

В той же час, з метою дотримання процесуальних обов"язків, та мінімізації ризиків, та дієвості запобіжного заходу, пересування ОСОБА_4 в нічний час слід обмежити.

Слідчий суддя також вбачає доцільним покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України. Це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризику, які було обґрунтовано раніше та ефективності здійснення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження, внесеного 31 січня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання: АДРЕСА_2 строком до двох місяців, а саме з 13 лютого 2023 року по 13 квітня 2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такі обов`язки:

- у період часу з 22:00 години до 06:00 години не залишати приміщення будинку АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- прибувати по першому виклику до службової особи органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді або суду у визначений ними час ((в залежності від стадії кримінального провадження).

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , передати для виконання органу Національної поліції за місцем його проживання, а саме до Криворізького районного управління поліції КВП ГУ НП в Дніпропетровській області.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю.

Роз"яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 13 лютого 2023 року та проголошено 13 лютого 2023 року о 15 год.15 хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Слідчий суддя: ОСОБА_1