Справа № 592/4968/23
Провадження № 1-кс/592/2132/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2023 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми клопотання заступника начальника відділення СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Суми, українця, громадянина України, з базовою середньою освітою, не працюючого, не одруженого, тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_2 , раніше в порядку ст. 89 КК України не судимого,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.04.2023 за № 0001182, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою.

19.04.2023 заступник начальника відділення СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , яке мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 17.04.2023, близько 19:25 год., ОСОБА_5 , перебуваючи поруч компресорного заводу, який розташований по вул. Машинобудівників, 4-А, м. Суми, побачив раніше незнайому йому ОСОБА_7 . В той момент у ОСОБА_5 виник умисел на незаконне заволодіння майном останньої.

Реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , перебуваючи поруч компресорного заводу, який розташований по вул. Машинобудівників, 4-А, м. Суми, діючи відкрито, повторно, в умовах воєнного стану (який введено на території України Указом Президента України за №64/2022 від 24.02.2022 та затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 за №2102-ХІ, який Законом України «Про затвердження Указу Президента України» «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.02.2023 продовжено дію воєнного стану в Україні до 20 травня 2023 року), з корисливих мотивів, самостійно, наздогнавши потерпілу зі спини, штовхнув її від чого та впала на землю та відчула фізичну біль. Відразу ж після цього шляхом ривку заволодів її майном, а саме жіночою сумкою в якій перебували грошові кошти, ключі, банківські картки, мобільний телефоном марки «Xiaomi 9», чим завдав ОСОБА_7 матеріального збитку на заявлену суму 3000 грн.

Із викраденим чужим майном ОСОБА_5 із місця скоєння правопорушення зник та розпорядився ним на власний розсуд.

Слідство вважає, що є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також ризикам, передбаченим п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

З метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення, вказують на наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Беручи до уваги сукупність вищевикладених фактів, а також тяжкість вчиненого злочину, аналізуючи особистість останнього, вбачається, що перебуваючи на свободі він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, незаконно впливати на свідків та потерпілого, що свідчить про неможливість запобігання ризикам в порядку ст. 177 КПК України шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного, а тому тільки один запобіжний захід - тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та забезпечать належну поведінку підозрюваного.

Просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб без права внесення застави.

Позиція сторін.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наведених у ньому підстав та мотивів підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник-адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні просив застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Встановленні слідчим суддею обставини. Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Заслухавши сторони кримінального провадження та перевіривши надані докази, приходжу до таких висновків.

Слідчим суддею встановлені наступні обставини.

При розгляді клопотання слідчим суддею з пояснень підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він показання дає добровільно, до нього не застосовувалось насильство та інші незаконні дії.

Сумським РУП ГУНП в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.04.2023 за № 0001182, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

17.04.2023 о 19-40 годині ОСОБА_5 фактично був затриманий на підставі ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

18.04.2023, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, зокрема: протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 ; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

При встановленні факту наявності обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 , також враховується і усталена судова практика з цього питання Європейського суду з прав людини, який в своїх рішеннях від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine, п. 175) та від 20.03.1997 у справі «Луканов проти Болгарії» (Lukanov v. Bulgaria) визначив, що суд (слідчий суддя), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених п. 1 ч.1 ст. 194 КПК, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо «існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення».

В іншому своєму рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), ЄСПЛ вказав, що «наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин». При цьому, слід зазначити, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу (п. 55 рішення від 28.10.1994 у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» (John Murray v. the United Kingdom), заява № 14310/88) (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду, підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, тому є підстави вважати, що, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду.

Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілу підтверджується тим, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення поруч місця роботи потерпілої, а тому, перебуваючи на волі, підозрюваний може впливати на потерпілу. При цьому кримінальне правопорушення, яке було вчинено ОСОБА_5 було поєднане з застосування насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.

Наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення, підтверджується тим, що ОСОБА_5 є раніше не судимою особою в порядку ст.89 КК України, але він є підозрюваним у кримінальному провадженні №0000605 від 04.03.2023 за ч.4 ст.185 КК України та відповідно ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 05.04.2023 до нього застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, проте належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні корисливого злочину. А також беручи до уваги те, що підозрюваний ніде не працює, тобто не має джерел для існування, дає об`єктивні підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як своїми протиправними діями доводить, що схильний до протиправної поведінки.

Інші ризики слідчим не були заявлені, а тому не можуть бути оцінені в судовому засіданні.

Отже, в даному кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним у п.п.1-5 ч. 1 вказаної норми права.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути обрано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі враховуючи: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, зокрема визнання ОСОБА_5 інкримінованим йому діянь; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, який пояснив, що має задовільний стан здоров`я; майновий стан підозрюваного; суд приходить до висновку про неможливість запобігання передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризика шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Запобіжний захід у виді особистого зобов`язання не може бути застосований до підозрюваного, оскільки в судовому засіданні не доведено, що його особистість заслуговує на таку довіру, щоб запобігти встановленим ризикам.

Запобіжний захід у виді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки відсутні особи - поручителі.

Запобіжний захід у виді застави не може бути застосований до підозрюваного, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний може протягом 5 днів не вносити заставу, а перебування його на волі без внесення застави може суттєво підвищити ймовірність реалізації встановлених в судовому засіданні ризиків.

Запобіжний захід у виді домашнього арешту не може бути застосований до підозрюваного, оскільки навіть нетривале його порушення суттєво підвищить ймовірність реалізації встановлених в судовому засіданні ризиків.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину з застосуванням насильства, проте враховуючи дані про особу підозрюваного та ступінь можливості реалізації встановлених ризиків слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків. Зважаючи на майновий стан підозрюваного необхідно визначити заставу в мінімальному розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, тобто 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також у разі внесення вказаного розміру застави на підозрюваного ОСОБА_5 слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора (процесуального керівника) та суду за першим викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований чи проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; докласти зусиль до пошуку роботи; утримуватись від спілкування з потерпілою ОСОБА_7 , свідками у даному кримінальному провадженні.

Надані стороною захисту докази на думку слідчого судді, не нівелюють ризики встановлені під час розгляду клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 206, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання заступника начальника відділення СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 13.06.2023 включно.

Визначити заставу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, а також покласти на підозрюваного такі обов`язки:

не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований чи проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

докласти зусиль до пошуку роботи;

- утримуватись від спілкування з потерпілою ОСОБА_7 .

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини свого неприбуття, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, та також в разі невиконання обов`язків заставодавцем, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчих, які здійснюють досудове розслідування, та прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі ДУ «Сумський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1