Справа № 405/6348/22
провадження № 1-кс/405/3043/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2022 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Волоське, Деражнянського району Хмельницької області, громадянину України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, не маючому на утриманні малолітніх та/або неповнолітніх дітей, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000304 від 18.09.2022, -

ВСТАНОВИВ:

21.11.2022 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП ОСОБА_6 за погодженням із прокурором надійшло клопотання, в якому просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Слідчим стверджується про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 , підозри, існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення клопотання та застосування до її підзахисного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, але просила покласти обов`язок заборони покладати житло у нічний час, а не цілодобово, оскільки підозрюваний працює.
Підозрюваний підтримав позицію захисника, також додав, що знайшов роботу та хоче працювати.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, якими обґрунтовується клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заслухавши доводи прокурора, пояснення захисника, з позицією якого погодився підозрюваний, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що слідчим відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000304 від 18.09.2022, за підозрою ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України
18.11.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, відповідно до якої: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 18.09.2022 близько 01.00 години, керував належним йому технічно несправним мотоциклом «Днепр - 11», реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по бруквяній дорозі (без назви), яка пролягає від вул. Молодіжної до вул. Миру в с. Новоєгорівка Новоукраїнського району Кіровоградської області, прямуючи в напрямку вул. Степової в с. Новоєгорівка Новоукраїнського району Кіровоградської області , зі сторони вул. Молодіжної, що в с. Новоєгорівка Новоукраїнського району Кіровоградської області, перебував у стані алкогольного сп`яніння, чим грубо порушив п. 2.9 (а) Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306.
Разом з цим, ОСОБА_4 передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків, не відмовився від керування мотоциклом «Днепр - 11», реєстраційний номер НОМЕР_1 , попередньо не вживши належного волевиявлення для усунення технічних несправностей транспортного засобу, що є порушенням вимог п. 2.3 (а) ПДР. Так, ОСОБА_4 , достовірно знаючи про неукомплектованість керованого ним мотоцикла, яка забороняє його експлуатацію та виражалась:
- у відсутності встановленого заводом виробником комплектування бокового причепу (коляскою);
- у встановлені на боковому причепі мотоцикла колеса, яке не відповідає вимогам щодо експлуатації транспортного засобу та не передбачене для даної моделі транспортних засобів, що є порушенням вимог п. 31.3 «а» ПДР;
- у встановлені шини на переднє колесо, що має застарілі пошкодження, які оголюють корд, що суперечать вимогам п. 31.4.5 «б» ПДР;
здійснював перевезення чотирьох пасажирів, що перевищує кількість обладнаних місць для сидіння цього транспортного засобу (2), чим грубо порушив вимоги п. 21.1 ПДР.
Окрім цього, ОСОБА_4 , рухаючись по зазначеній дорозі, у темну пору доби та керуючи вказаним транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що значно впливало на його сприйняття дорожньої обстановки, легковажно сподіваючись на уникнення будь-яких негативних наслідків, попереднього не одягнув на себе та не надав пасажирам захисні шоломи за для забезпечення їх безпеки, чим порушив вимоги п. 2.3 «г» ПДР.
При цьому ОСОБА_4 не виявив належної уваги, та зрештою не відмовився від керування транспортним засобом, розуміючи, що розміщення пасажирів на мотоциклі є небезпечним, тож як наслідок, після здійснення повороту праворуч щодо напрямку свого руху на вул. Миру в с. Новоєгорівка, Новоукраїнського району Кіровоградської області, навпроти будинку № 26, відбулось випадання пасажирки ОСОБА_7 на проїзну частину, яка попередньо розміщувалась на дерев`яному щиті (встановленому на місці коляски), що не призначений для перевезення пасажирів, чим грубо порушив п. п. 1.5, 10.1 ПДР України.
В результаті падіння пасажирка мотоцикла «Днепр - 11», реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 отримала тілесні ушкодження згідно висновку судово-медичної експертизи № 84 від 10.11.2021 у вигляді: відкритої черепно-мозкової травми: забій лівої лобної долі, забій правої тьмяно-потиличній долі, перелом правої тім`яної і потиличної кісток, субарахноїдальний крововилив у ділянці полюсу і по нижній поверхні лобної долі, по верхньо-латеральній поверхні у тьмяно-потиличній ділянці справа, рана у потилично-тім`яній ділянці в центрі і справа, синець у правій привушній, щічній ділянці з переходом на ділянку гілки і тіла нижньої щелепи і праву бічну поверхню шиї; синця у ділянці правого надпліччя з переходом на задню поверхню плечового суглобу і плеча, синця по правій бічній поверхні грудної клітки, саден по тильній поверхні лівої кисті, саден по верхній поверхні лівого передпліччя, саден по тильній поверхні правої кисті, саден по зовнішній поверхні правого стегна, саден по передній поверхні правого колінного суглобу та скальповано-забитої рани голови.
Тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, ушкодження у ділянці правого надпліччя з переходом на задню поверхню плечового суглобу і плеча, по правій бічній поверхні бічної клітки, по зовнішній поверхні правого стегна могли утворитись в наслідок падіння, у тому числі з рухомого мототранспортного засобу, і травматичного контакту з поверхнею правою задньої бічною поверхнею тіла, контакту правою тьмяно-потиличною ділянкою з тупим предметом з обмеженою контактуючою поверхнею, утворились у термін близько 7-14 днів до моменту настання смерті, мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечних для життя в момент спричинення та перебувають у прямому причинному зв`язку з настанням ІНФОРМАЦІЯ_3 смерті ОСОБА_7 .
Смерть ОСОБА_7 перебуває у прямому причинному зв`язку з отриманими ушкодженнями в ділянці голови і настала внаслідок відкритої черепно-мозкової травми, що супроводжувалась переламами кісток склепіння черепа, забоєм головного мозку, з подальшим розвитком його набряку.
Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, підтверджуються доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколами огляду місця події від 18.09.2022 та від 25.09.2022, протоколом допиту свідків від 06.10.2022 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколом огляду предметів від 04.10.2022, висновком експерта за результатами проведення судової інженерно транспортної експертизи від 31.10.2022 №4131/22-27, протоколом допиту підозрюваного від 18.11.2022.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( далі - ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року). У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й особисте зобов`язання.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення(рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).
З урахуванням наявності вищезазначених вагомих доказів обґрунтованості підозри, обставин вчинення злочину, його тяжкості, міри покарання, а також особи підозрюваного та потенційну можливість уникнути кримінальної відповідальності, досудовим розслідуванням встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» вказав, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів». Отже, слідчий суддя приймає до уваги тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення та покарання, що підвищує ризик зникнення обвинуваченого від правосуддя.
У рішенні Європейського суду «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р. зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим, з огляду на особу підозрюваного, визначає вірогідність переховування від органів розслідування та /або суду, на тому рівні, щоб їм запобігти можливо лише при застосуванні запобіжного заходу домашнього арешту.
Крім того, мають під собою підґрунтя й зазначений слідчим ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань. При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.
З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Існування інших ризиків, на які вказує слідчий в клопотанні, а прокурор в судовому засіданні, не знайшли свого підтвердження, що свідчить про їх необґрунтованість.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше не судимий, до адміністративної відповідальності за порушення правил дорожнього руху не притягувався і доказів цього не надано, обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину, не працює, але як вказав у судовому засіданні вже знайшов роботу, має постійне місце проживання, не одружений та не має на утриманні малолітніх та/або неповнолітніх дітей, тяжкість можливого покарання.
Крім того, застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу відповідає характеру і тяжкості злочину, в якому він підозрюється, а більш м`яка міра запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Водночас, слідчий суддя вважає за можливе покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язок не покидати житло під арештом в якому він буде перебувати в період часу з 19 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., наступного дня, а не цілодобово заборонити покидати житло, як того просили слідчий та прокурор, оскільки перебування підозрюваного під домашнім арештом в нічний час зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, забезпечить реалізацію права на працю та забезпечення його можливості на існування.
На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та достатніх підстав для його задоволення.
На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-179, 184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідувань злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 21.11.2022 по 18.01.2023 включно, в межах строку досудового розслідування.
Покласти на ОСОБА_4 обов`язок не залишати без дозволу слідчого, прокурора, суду залишати житло, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 19 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., наступного дня.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Контроль за виконанням ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків покласти на ГУНП в Кіровоградській області.
Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11