Справа № 308/655/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000047, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучені 10.01.2023 в ході огляду місця події - території міжнародного пункту пропуску "Лужанка-Берегшугань" за адресою: М24, 64, Астей в Закарпатській області, документи.

Клопотання мотивоване тим, що дані документи мають значення речових доказів, а тому з метою їх збереження, запобігання ризиків їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, необхідно накласти арешт на дане майно.

У судове засідання слідчий не з`явився, однак подав заяву в якій просив розглянути клопотання без його участі та задоволити його в повному обсязі.

Особа, від якої вилучені документи у судове засідання не з`явилась, була належним чином повідомлена.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),

чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у м. Львові перебуває кримінальне провадження за № 0000047, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.03.2022 за ч. 2 ст. 364 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР від 11.01.2023.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.01.2023 під час перебування на мужнародному пункті пропуску "Лужанка-Берегшугань" гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надав працівникам Державної прикордонної служби ряд документів, для здійснення перетину державного кордону. При перевірці наданих гр. ОСОБА_5 документів у працівників державної прикордонної служби виникли сумніви у їх справжності.

У ході проведеного огляду місця події 10.01.2022 - території міжнародного пункту пропуску "Лужанка-Берегшугань" за адресою: М24, 64, Астей в Закарпатській області, було виявлено та вилучено наступні документи:

- пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 , видане гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_2 ;

- військовий квиток серії НОМЕР_3 , виданий ІНФОРМАЦІЯ_2 від 30.06.1988 року гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (де на сторінці № 26 зазначено, що 08.10.2005 взято на військовий облік військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_3 ; 08.04.2022 знято з військового обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_3 );

- довідка військово-лікарської комісії за № 1208 від 08.04.2022, згідно з якою гр. ОСОБА_5 вказаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку;

- довідка за № 1246/4 від 09.04.2022, видана ІНФОРМАЦІЯ_3 гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він визнаний не придатним до проходження військової служби з виключенням з військового обліку.

Факт вилучення речей, на які просить накласти арешт слідчий, підтверджується протоколом огляду місця події від 10 січня 2023 року.

Постановою слідчого від 11 січня 2023 року, дані документи визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Метою арешту зазначених речей та предметів, згідно з поданим слідчим клопотання, є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

На переконання слідчого судді, арешт вилучених речей є необхідним з метою збереження речових доказів, слідчим доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, зокрема, можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що під час розгляду клопотання було встановлено достатність підстав вважати, що вилучені у ході досудового розслідування даного кримінального провадження документи мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а також те, що слідчим доведено необхідність накладення арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому слідчий суддя дійшов до висновку, що з метою їх збереження, зокрема, можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, подане клопотання про арешт документів слід задовольнити.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені 10.01.2023 в ході огляду місця події території міжнародного пункту пропуску "Лужанка-Берегшугань" документи, а саме:

- пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 , видане гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_2 ;

- військовий квиток серії НОМЕР_3 , виданий ІНФОРМАЦІЯ_2 від 30.06.1988 року гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- довідка військово-лікарської комісії за № 1208 від 08.04.2022, згідно з якою гр. ОСОБА_5 вказаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку;

- довідка за № 1246/4 від 09.04.2022, видана ІНФОРМАЦІЯ_3 гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він визнаний непридатним до проходження військової служби з виключенням з військового обліку.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1