У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 17 листопада 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003317 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням у кримінальному провадженні № 0003317 про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява про те, що що протягом періоду часу з 2019 по 2021 роки гр. ОСОБА_4 , шляхом зловживання довірою ОСОБА_5 , під приводом купівлі нерухомого майна, заволоділа грошовими коштами останнього, чим завдала майнових збитків.

У зв`язку із вищевикладеним, з метою забезпечення збереження речового доказу, недопущення його пошкодження, псування, знищення, використання або передачі, у органу досудового розслідування, виникла необхідність накласти арешт на предмет злочину, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 89,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 (інн: НОМЕР_1 ).

Прокурор подала заяву про розгляд клопотання без її участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна проводиться без виклику власника майна.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали справи слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст.167 цього Кодексу.

Положеннями п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

При цьому, ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

В силу ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Так, постановою слідчого від 18 листопада 2022 року квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 89,7 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 (інн: НОМЕР_1 ) визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, з метою запобігання зникнення, втрати, пошкодження вказаних речових доказів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на зазначену квартиру.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 89,7 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 (інн: НОМЕР_1 ) шляхом заборони вчиняти будь-які дії щодо відчуження та розпорядження даним об`єктом нерухомого майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1