233 Справа № 775/121/16-к
У Х В А Л А

26 грудня 2022 року Колегія суддів Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ознайомившись із заявою ОСОБА_4 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, -

в с т а н о в и л а :

Засуджений ОСОБА_4 звернувся до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Апеляційного суду Донецької області від 25 листопада 2004 року, яким він був засуджений за скоєння злочинів, передбачених ч.1 ст. 122, ч.1 ст. 185, ч.1 ст. 396, ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 145, ст. 94, п.п. «а», «з», «і» ст. 93, ст. 70, ст. 71 КК України до довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, яке є його власністю. У якості підстав для такого перегляду вказував на наступне: досудове слідство та всі слідчі(процесуальні) дії були проведені слідчим, прокурором та судом, які зловживали своїми посадовими та професійними обов`язками, що призвело до ухвалення незаконного вироку Апеляційним судом Донецької області від 25.11.2004 року та ухвали Верховного Суду України від 23.02.2006 року; кримінальні справи порушені прокурором та слідчим без дотримання вимог КПК України, аналогічним чином виносилися постанови про перекваліфікацію складу злочину та про об`єднання справ; 24.08.2003 року Київським районним судом м. Донецька йому безпідставно та з порушенням вимог КПК України був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою (святковий та вихідний день, відсутність подання слідчого); в обвинувальному акті від 20.10.2003 року мається запис, що його вина у вчиненні злочину також визначена вироком Апеляційного суду Донецької області від 17.02.2003 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , чим порушено принцип презумпції невинуватості та вимоги Конвенції; справа відносно нього була розглянута судом без законно порушених кримінальних справ, без речових доказів, без показів свідків, судово-медичних експертиз, та без проведення слідчих дій та відтворення обстановки та обставин події за його участю; до колегії суддів входив суддя, якому неодноразово заявлялись відводи, а також суддя, який не склав присягу на вірність державі Україна. Все наведене, на його думку, вказує на зловживання слідчого, прокурора, а також суддів під час кримінального провадження, що призвело до порушення принципу презумпції невинуватості, і, як наслідок, винесення незаконного вироку незаконним складом суду.

Ознайомившись із заявою засудженого колегія суддів приходить до наступного.

Згідно із ст. 460 КПК України учасники судового провадження мають право подати заяву про перегляд за нововиявленими або виключними обставинами судового рішення будь-якої інстанції, яке набрало законної сили.

За приписами ст. 464 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді, колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 35 цього Кодексу. Не пізніше наступного дня після надходження заяви до суду суддя перевіряє її відповідність вимогам статті 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами. До заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини третьої статті 429 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 429 КПК України касаційна скарга повертається, якщо: особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк; 2) її подала особа, яка не має права подавати касаційну скаргу; 3) вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

Статтею 459 КПК України передбачає вичерпний перелік підстав для здійснення кримінального провадження за нововиявленими обставинами.

Так, нововиявленими обставинами визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути. Перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами у разі прийняття нових законів, інших нормативно-правових актів, якими скасовані закони та інші нормативно-правові акти, що діяли на час здійснення провадження, не допускається

Відповідно до ст. 462 КПК України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, крім іншого, зазначаються обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду.

Верховним Судом під час розгляду справи № 51-517ск18 від 12.05.2020 року було запропоноване визначення нововиявленим обставинам. А саме, нововиявлені обставини це є юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду при прийнятті судового рішення, а також спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайною (екстраординарною) процедурою перегляду судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним (Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду справа № 522/14170/17 від 03.02.2020 року).

Перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами у разі прийняття нових законів, інших нормативно-правових актів, якими скасовані закони та інші нормативно-правові акти, що діяли на час здійснення провадження, не допускається (ч.5 ст. 459 КПК України). Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. За змістом наведених норм процесуального закону, роль суду при перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами зводиться лише до встановлення наявності таких обставин, оцінки їх з точки зору істотності для даної конкретної справи, їх дослідження та прийняття відповідного рішення (справа № 51-517ск18 від 12.05.2020 року Верховний Суд).

Під час розгляду провадження № 51-2290ск20 від 18.05.2020 року Верховний Суд прийшов до висновку, що: «перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайним (екстраординарним) переглядом судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним. Тобто, обставини, що не були відомі суду на час судового розгляду, повинні бути настільки суттєвими та неспростовними, щоб мати можливість вплинути на законність прийнятого судом рішення по суті. Процедура скасування остаточного рішення передбачає виникнення суттєвих для справи обставин, які раніше не були відомі. Особа, яка порушує питання про скасування, має довести, що не було можливості надати зазначені докази на остаточному розгляді і що вони є суттєвими.

При розгляді зазначеної вище справи Верховний Суд також прийшов до висновку, що обставини неприйняття суддею присяги не відносяться до нововиявлених обставин, які є підставою для перегляду вироку суду. На відміну від перегляду судового вироку в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість вироку, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення вироку суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на прийняття обвинувального вироку, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення».

У справі № 1-9/2004 від 26.02.2020 року Верховний Суд прийшов до наступних висновків: «тлумачення термінів «нововиявлені обставини», «обставини», що вживаються у ст. 459 КПК, має здійснюватися в системному зв`язку з іншими положеннями КПК, у першу чергу, зі ст. 91 цього Кодексу, яка визначає обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Отже, системне тлумачення положень ст. 459, пунктів 4, 5 ст. 462, ст. 91 КПК указує на те, що перегляд судових рішень, які набрали законної сили, за нововиявленими обставинами є екстраординарною процедурою перегляду судових рішень, що має місце у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи у звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій) виявлені обставини, які мають такі ознаки: 1) вони об`єктивно існували на момент ухвалення відповідних судових рішень, але не були відомі та не могли бути відомі суду й особі, яка звертається із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами, під час судового провадження, і стали відомі вже після ухвалення відповідного судового рішення; 2) вони перебувають в органічному зв`язку з елементами предмета доказування в кримінальному провадженні, тобто вони можуть мати значення для оцінки або безпосередньо обставин, які підлягають доказуванню, або доказів, покладених в основу судового рішення; 3) вони мають істотне значення, оскільки самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути. Нововиявлені обставини характеризуються такими ознаками, як: їх невідомість суду з причин, від нього незалежних; їх істотне значення для провадження; їх наявність в об`єктивній дійсності до ухвалення вироку; неможливість урахування під час провадження у справі та ухвалення вироку у зв`язку з їх невідомістю судові; їх відкриття тільки після вступу вироку в законну силу».

За результатами розгляду справи № 496/4533/17 Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду прийшла до висновку: «За змістом ч.3 ст. 31, ч.2 ст. 383, ст. 384 КПК обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, має право на розгляд кримінального провадження щодо нього в суді першої інстанції судом присяжних, проте таке право не виникає на стадії перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Вивчивши подану заяву, колегія суддів зазначає, що засуджений ОСОБА_4 у своїй заяві не обґрунтовує обставини, на які він посилається як на нововиявлені, і як на такі, що не були відомі суду та йому особисто під час розгляду справи у суді по першій та вищій інстанціях. Заявником не зазначається, якими об`єктивними доказами підтверджуються факти зловживання слідчим, прокурором та судом своїми посадовими та професійними обов`язками під час провадження досудового слідства та судового розгляду, що призвело до ухвалення незаконного вироку Апеляційним судом Донецької області від 25.11.2004 року та ухвали Верховного Суду України від 23.02.2006 року; чому ці обставини не були відомі суду та йому особисто під час розгляду справи у суді по першій та вищій інстанціях, з урахуванням дослідження всіх доказів, у т.ч. процесуальних документів, під час розгляду справи судом; звідки і коли саме заявник про це дізнався, і як саме ці обставини спростовують висновки суду, викладені в обвинувальному вироку від 25 листопада 2004 року. Крім того, заявник не порушує питання про поновлення строку для звернення до суду, проте з часу винесення судом вироку минуло майже п`ятнадцять років.

У зв`язку з тим, що заява засудженого ОСОБА_4 щодо перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами не відповідає вимогам ст. 462 КПК України через вищенаведені недоліки, останню варто залишити без руху і встановити строк, необхідний для усунення таких недоліків, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання цієї ухвали ініціатором.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 462, 464 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а :

Надати засудженому ОСОБА_4 строк для усунення недоліків його заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, зазначених у цій ухвалі, тривалістю 15 днів з дня отримання ним цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді