Справа № 944/5678/22
Провадження №1-кс/944/1084/22
УХВАЛА
14.11.2022 рокум.Яворів

Слідчий суддя Яворівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Яворові клопотання слідчої Слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , подане в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 вересня 2022 року за № 0000039, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 15 частини 3 статті 332 Кримінального кодексу України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Дрогобич Львівської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,

встановив:

14 вересня 2022 року слідча СВ Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Яворівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , а саме просить: застосувати до ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням його в Державній установі «Львівська установа виконання покарань № 19»; на підставі ч. 3, 5 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України просить визначити заставу у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що становить 520000,00 гривень; у разі внесення підозрюваним чи іншими особами застави, покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Клопотання мотивоване тим, що СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 вересня 2022 року за № 0000039, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 15 частини 3 статті 332 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 усвідомлюючи, що у зв`язку із введенням на території України воєнного стану встановлено обмеження на виїзд за кордон щодо громадян України чоловіків призовного віку, що передбачено «Правилами перетинання державного кордону громадянами України», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 57 від 27 січня 1995 року, за попередньою змовою групою осіб з невстановленими на даний час особами, з корисливих мотивів, організували схему сприяння незаконному переправленню осіб через державний кордон України шляхом усунення перешкод.

Зокрема, ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що у громадянина України ОСОБА_8 відсутні законні підстави для виїзду за межі території України під час дії правого режиму воєнного стану, з корисливих мотивів, усвідомлюючи, що внесення даних стосовно ОСОБА_8 через третіх осіб до системи «ШЛЯХ», адміністратором якої є Державна служба України з безпеки на транспорті, надасть право ОСОБА_8 на виїзд за межі території України, запропонував ОСОБА_8 за грошові кошти в сумі 6 800 доларів США, організацію внесення відомостей стосовно нього до системи «ШЛЯХ».

12 листопада 2022 року ОСОБА_5 , реалізуючи свій умисел на сприяння незаконному переправленню ОСОБА_8 через державний кордон України шляхом усунення перешкод, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, зустрівся із ОСОБА_8 в попередньо обумовленому місці на території АЗС з магазином ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ», яке розташоване по вул. Львівській, 4 у с .Баличі Яворівського району Львівської області, де отримав від ОСОБА_8 копії паспорта громадянина України, паспорту громадянина України для виїзду за кордон, посвідчення водія та ідентифікаційного коду.

В подальшому, під час розмови ОСОБА_5 запевнив ОСОБА_8 у достовірності внесення даних стосовно нього до системи ШЛЯХ та повідомив йому відомості стосовно порядку, часу та способу внесення даних до системи ШЛЯХ, а також надав рекомендації щодо перетину державного кордону, поведінки та особливостей спілкування з працівниками державної прикордонної служби.

Після цього ОСОБА_5 перебуваючи в приміщенні АЗС з магазином ТОВ ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ, яке розташоване по вул. Львівській, 4 у с. Баличі Яворівського району Львівської області отримав від ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 6800 доларів США, що станом на 12 листопада 2022 року згідно з офіційни курсу НБ України становить 248666, грн, за організацію внесення за попередньою змовою групою осіб з невстановленими на даний час особами відомостей стосовно ОСОБА_8 до системи ШЛЯХ та надання йому права на перетин державного кордону, однак з причин, що не залежали від його волі, не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення своїх протиправних дій до кінця, оскільки після отримання зазначеної суми коштів о 08 год 40 хв 12 листопада 2022 року він був затриманий працівниками поліції.

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у незакінченому замаху на сприяння незаконному переправлення ОСОБА_8 через державний кордон України шляхом усунення перешкод, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 Кримінального кодексу України.

12 листопада 2022 року, о 08 год. 40 хв, слідча СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 відповідно до ст. 208 Кримінального процесуального кодексу України затримала ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 Кримінального кодексу України.

12 листопада 2022 року, о 18 год 00 хв, слідча СВ Яворівського РВП ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з начальником Мостиського відділу Яворівської окружної прокуратури Львівської області, повідомила про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 Кримінального кодексу України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 Кримінального кодексу України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: показаннями свідка ОСОБА_8 , протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_8 , протоколами проведених обшуків від 12 листоопада 2022 року, протоколом затримання особи у вчиненні кримінального правопорушення від 12 листопада 2022 року, вилученими речовими доказами, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Приймаючи до уваги те, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії тяжких, та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна, враховуючи тяжкість передбаченого кримінального покарання та вагомість доказів зібраних органом досудового розслідування, що дає обґрунтовані підстави вважати, що у випадку не обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Також враховуючи те, що органом досудового розслідування проводяться слідчі та процесуальні дії спрямовані на встановлення всіх обставин, щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 Кримінального кодексу України, а тому в разі не обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній матиме можливість перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, зокрема повідомити особам, які перевіряються органом досудового розслідування на причетність до скоєння кримінального правопорушення відомості, що йому стали відомі в ході досудового розслідування, що у свою чергу негативно вплине на хід досудового розслідування у даному кримінальному проваджені.

Також встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 знайомий із свідком у даному кримінальному провадженні ОСОБА_8 та в разі не обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою останній може впливати на свідка з метою зміни наданих органу досудового розслідування показань.

Крім цього, в разі не обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній матиме можливість знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків та може запобігти настанню ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, які зазначені в даному клопотанню може застава у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 520000,00 грн.

Враховуючи те, що інші більш м`які запобіжні заходи не пов`язані з триманням під вартою не здатні запобігти вищенаведеним ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України та не забезпечать виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала з підстав, зазначених у ньому, просила клопотання задовольнити.
Додатково зазначила, що підозрюваний за попередньою змовою групою осіб, які на даний час встановлюються з корисливих мотивів організував схему сприяння незаконному перетину осіб через державний кордон України шляхом усунення перешкод, а саме внесення таких до системи «ШЛЯХ», на даний проводяться слідчо-розшукові дії для встановлення цих осіб, тому у разі необрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою він зможе перешкоджати цьому. Також Львівський апеляційний суд у справі № 944/4447/22 висловив позицію
Щодо розміру застави, то враховуючи, ОСОБА_5 отримав від ОСОБА_8 6800 доларів США, що згідно з офіційним курсом становить 246 тис. грн., то розмір застави у 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 200 тис. грн, не зможе забезпечити належне виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків та запобігти зазначеним в клопотанні ризикам.

Слідча в судовому засіданні клопотання підтримала з підстав, зазначених у ньому, просила клопотання задовольнити.
Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити, з підстав, що стороною обвинувачення не доведено існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, зокрема, не вказано, з якими саме особами він вступив у змову, які мають доступ до системи «ШЛЯХ». Ризики, наведені слідчим у клопотанні, нічим не обґрунтовані та є лише припущеннями. Рішення апеляційного суду, на яке покладається прокурор, щодо неможливості обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, виносилось індивідуального, з врахуванням особи підозрюваного. В свою чергу, ОСОБА_5 позитивно характеризується за місцем проживання, офіційно працює, має на утриманні та малолітню дитину, до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліку лікаря психіатра чи нарколога не перебуває, а також є волонтером. Нічний арешт в даному випадку є максимальним запобіжним заходом, який може бути застосований до нього. Крім того, розмір застави, який просять застосувати слідча і прокурор, є очевидно непомірним для підозрюваного і для його сім`ї, оскільки ОСОБА_5 працює водієм і його, заробіток становить лише 7 тис грн., а дружина перебуває у відпустці по догляду за дитиною. Обґрунтований розмір застави в даному випадку є 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити, з підстав, що стороною обвинувачення не доведено існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, зокрема, не встановлено факту не лише внесення відомостей до системи «ШЛЯХ», а й можливості внесення таких відомосте, оскільки він є лише водієм. Крім того, розмір застави, який зазначений в клопотанні, є завідомо непомірним, та визначений з метою чинити тиск на підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив щодо клопотання, підтримав позицію своїх захисників. Вказав, що вину інкримінованому йому кримінальному правопорушення не визнає та буде сприяти слідству.
Заслухавши думку слідчої, прокурора, підозрюваного і захисників, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також матеріали, додатково надані захисниками, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Згідно зі змістом ст. ст. 131, 132 Кримінального процесуального кодексу України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно із ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три років.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 Кримінального кодексу України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 Кримінального кодексу України є тяжким злочином, за який відповідно до санкції вказаної статті передбачається покарання тільки у вигляді позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором під час судового засідання доведено існування ризиків передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме те, що перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_5 зможе: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідка; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема повідомляти особам, які перевіряються органом досудового розслідування на причетність до скоєння кримінального правопорушення відомості, що йому стали відомі в ході досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Таке переконання слідчого судді ґрунтується на таких обставинах, встановлених в ході розгляду клопотання: наявність обґрунтованої підозри у вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення (вагомість наявних доказів); тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні якого він підозрюється; підозрюваний особисто знайомий із ОСОБА_8 , що підтверджується його показами, даними під час допиту, як підозрюваного.
Водночас, будь-яких вагомих та обґрунтованих обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя не встановив.
Доводи захисників про те, що стороною обвинувачення не доведено існування обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 332 Кримінального кодексу України, слідчий суддя вважає необґрунтованими і відхиляє, оскільки, стверджуючи таке, захисники фактично надають оцінку доказами у кримінальному провадженні, що є неможливим на стадії досудового розслідування та в ході розгляду і вирішення клопотання про обрання запобіжного заходу.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, а тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 Кримінального процесуального кодексу України, слід врахувати позицію Європейського суду з прав людини, яка відображена, зокрема, у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», де зазначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Також у рішеннях Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 1994 року у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» та від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначено, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Отже, обґрунтованість підозри містить два аспекти: перший стосується питання вчинення кримінального правопорушення, а другий доведення обставин, які за розумного неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення. Разом з тим, доведення обставин, викладених в повідомленні про підозру, здійснюється наявними в матеріалах провадження доказами.

Водночас, на стадії підготовчого засідання і під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу, суд не має права вирішувати питання допустимості та належності доказів і надання їм відповідної оцінки.

Також слід зазначити, що в процесі розгляду і вирішення клопотання про обрання запобіжного заходу суд не може надавати оцінки правильності кваліфікації дій обвинуваченого згідно з нормами закону про кримінальну відповідальність.

Щодо доводів підозрюваного та захисників про те, що ОСОБА_5 позитивно характеризується за місцем проживання, офіційно працює, має на утриманні дитину а також дружину, до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліку лікаря психіатра чи нарколога не перебуває, а також займається волонтерською діяльністю, не ухилявся від слідства, слідчий суддя зазначає, що дані обставини, в рахуванням наведеного вище, не спростовують та не знижують ступеня описаних вище ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.
Тому, з урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінальних правопорушень, їх тяжкості, беручи до уваги доведеність наявності ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, та оцінюючи сукупність наведених вище обставин, слідчий суддя дійшов висновку про те, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з менш суворих запобіжних заходів, в тому числі у виді цілодобового домашнього арешту, на даній стадії досудового провадження не зможуть забезпечити виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
За таких обставин, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 підлягає задоволенню.
При цьому, слідчий суддя вважає, що застосування даного запобіжного заходу щодо підозрюваного не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки, незважаючи на презумпцію невинуватості, тримання під вартою, завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.
Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України, та з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України.
При визначені розміру застави, слідчий суддя частково погоджується з доводами захисників про те, що розмір застави, який просять визначити слідчий і прокурор є очевидно завищеним і непомірним для підозрюваного.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається щодо підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При визначені розміру застави, суд враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, які описано вище, наявність ризиків, передбачених ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, та вважає необхідним визначити ОСОБА_5 відповідно до ч. 3 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка з урахуванням положень п. 16 ч. 1 ст. 3 цього Кодексу становить 198480,00 грн, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 даного Кодексу, оскільки саме в такому розмірі застава, на думку суду, достатня забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, виходячи з усіх обставин справи.
Також суд враховує, що прокурор в клопотанні посилається на норми ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу, згідно з якою у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Однак прокурор ні в клопотанні, ні в судовому засіданні не навела обґрунтованих доводів того, що застава у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, покладених на нього обов`язків.
Щодо доводів захисників про достатність застави в мінімальному розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя вважає такі доводи необґрунтованими і відхиляє їх, при цьому, зазначає, що розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 178, 182 184, 193, 194, 196, 197, 205 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчої Слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , подане в кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 вересня 2022 року за № 0000039, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 15 частини 3 статті 332 Кримінального кодексу України, задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням його в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 10 січня 2023 року включно.
На підставі частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обов`язків обвинуваченим ОСОБА_5 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян для працездатних осіб, що становить 198480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень 00 копійок.
Роз`яснити ОСОБА_5 його право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:
прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі пункту 3 частини 4 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчу Слідчого відділення Яворівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 .
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1