Справа № 367/4372/22
Провадження №1-кс/367/770/2022
УХВАЛА
Іменем України

27 жовтня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 10.10.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000804, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

24.10.2022 до суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без застосування електронних засобів контролю строком на 2 (два) місяці із забороною покидати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22:00 год. по 05:00 год. У клопотанні слідчий просив покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обов`язки, передбачені п.п. 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.
Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого відділення відділу поліції № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000804 від 05.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно з доводами клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що в умовах воєнного стану, введеного в Україні з 24.02.2022, 04.09.2022 близько 00 год. 20 хв. у ОСОБА_5 , який правомірно знаходився у приміщенні квартири АДРЕСА_3 , виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна. ОСОБА_5 , реалізовуючи свій вищевказаний злочинний умисел, знаходячись в тому ж місці в той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, скориставшись відсутністю сторонніх осіб, таємно викрав з кухонної кімнати велосипед марки «Бергамонт» зеленого кольору, вартістю 5500 грн., який належить ОСОБА_7 .
У подальшому ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на суму 5500 грн.
30.09.2022 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Як зазначено у клопотанні підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повністю обґрунтована і підтверджується зібраними органом досудового розслідування доказами.
Органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може ухилитися від органу досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), для уникнення кримінальної відповідальності, оскільки у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, підозрюваний не має законних джерел заробітку, не одружений, не має на утримані малолітніх дітей або осіб похилого віку; підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки йому відомі анкетні дані потерпілої та свідків, місце їх проживання, та які можуть піддатися незаконному впливу з боку підозрюваного, що в подальшому призведе до спотворення їх показань, які вони надаватимуть під час досудового розслідування та судового розгляду у даному кримінальному провадженні.
Враховуючи викладене, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав, викладених в останньому.

Захисник ОСОБА_4 у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту просила відмовити, з підстав необґрунтованості підозри та відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Надала суду письмові заперечення на клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника. Зазначив, що велосипед він не крав, а скористався ним із дозволу ОСОБА_8 , з якою він зустрічався протягом трьох років, але посварився 03.09.2022. Зазначив, що в нього є власний велосипед, а велосипедом ОСОБА_8 скористався, щоб повернутися додому, у подальшому в телефонному режимі погодив з ОСОБА_8 день та час повернення велосипеду.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_9 зазначила, що ОСОБА_5 є її онуком, якого вона виховувала з дитинства самостійно, зазначила, що вони разом проживають за адресою: АДРЕСА_2 . Повідомила, що ОСОБА_5 має власний велосипед, підтвердила, що між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 до 03.09.2022 були близькі відносини.

Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

05.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, (кримінальному провадженні присвоєно № 0000804) відносно того, що до ЧЧ ВП № 2 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області надійшла заява від ОСОБА_7 з приводу викрадення невстановленою особою за адресою: АДРЕСА_4 , належного заявнику велосипеда (ЄО № 31529 від 04.09.2022 року).
Підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення 29.09.2022 було вручено ОСОБА_5 .
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесено запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:
- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;
- чи наявні ризики кримінального провадження;
- інші обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу та передбачені ст. 178 КПК України;
- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ, обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка обґрунтовується наступними доказами: заявою ОСОБА_7 про вчинення злочину від 04.09.2022 щодо викрадення ОСОБА_5 належного їй велосипеду зеленого кольору марки Bergamant 2021 Revax 2.0; протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 04.09.2022 (зареєстровано в ЄО за № 31529); витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, згідно якого за заявою ОСОБА_7 від 04.09.2022 щодо викрадення належного їй велосипеду 05.09.2022 було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, кримінальному провадженню присвоєно № 0000804; протоколом огляду місця події від 04.09.2022, згідно якого проведено огляд квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , зокрема, місце зберігання велосипеду, під час огляду якого на підлозі виявлено слід від протектору шини; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 05.09.2022, згідно якого вона повідомила, що з ОСОБА_5 вона зустрічалася протягом трьох років, проживали окремо, за тиждень до 03.09.2022 відносини з ним припинили, 03.09.2022 за місцем свого проживання у потерпілої відбувся конфлікт з ОСОБА_5 , під час якого останній без її дозволу заволодів належним їй велосипедом та залишив місце її проживання, момент заволодіння велосипедом потерпіла не бачила; протоколом пред`явлення потерпілій ОСОБА_7 предмету для впізнання за фотознімками від 06.09.2022; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_7 від 29.09.2022; протоколом огляду речей і документів від 29.09.2022, під час якого було проведено огляд мобільного терміналу марки «Samsung M32», який було надано потерпілою ОСОБА_7 , зокрема відтворено додаток де зазначено вхідні та вихідні дзвінки, аудіозаписи від 04.09.2022 о 02.04 год, 09.51 год та 14.11 год; протоколом пред`явлення потерпілій ОСОБА_7 особи для впізнання за фотознімками від 06.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 05.09.2022, згідно якого останній 04.09.2022 після 17.20 год. відвіз велосипед за вказаною ОСОБА_5 адресою; протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_10 предмету для впізнання за фотознімками від 09.09.2022; протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_10 особи для впізнання за фотознімками від 09.09.2022; протоколом огляду місця події від 04.09.2022, згідно якого проведено огляд прибудинкової території, що розташована за адресою: АДРЕСА_6 , та виявлено велосипед зеленого кольору марки Bergamant; висновком за результатом проведення судово-товарознавчої експертизи від 24.09.2022 № 2624/22.
Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.
У світлі конкретних обставин даного клопотання, досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри. Підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак, вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.
Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися. Однак в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;
- незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до 8 років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. Досудове розслідування як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичною, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи, адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим.
Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними в будь-який момент кримінального провадження.
Також досить вірогідним є заявлений ризик можливого впливу на свідків та потерпілу ОСОБА_7 .
Ризик незаконного впливу об`єктивізується також з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).
З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження і належної процесуальної поведінки підозрюваної.
Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків кримінального провадження, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові відомості щодо кримінального правопорушення та особи підозрюваного.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує такі обставини:
- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України;
- інкримінований злочин КК України відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років;
- ОСОБА_5 не одружений, офіційно непрацевлаштований, разом з тим, має постійне місце проживання, за яким проживає зі своєю бабусею ОСОБА_9 ;
- підозрюваний раніше не судимий, відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.
Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у слідчого судді переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу.
Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).
Згідно з положеннями ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 і 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставин, передбачених п. 3 ч. 1 цієї статті, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті.
Разом з тим, стороною обвинувачення не обґрунтовано, які саме обставини об`єктивно свідчать про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
У цьому кримінальному провадженні на даному етапі слідчий суддя не вбачає за доцільне застосовувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки ризикам кримінального провадження можна запобігти, застосувавши відносно ОСОБА_5 особисте зобов`язання.
Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу. Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.
З урахуванням обставин справи, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього певні обов`язки.
Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Керуючись ст.ст. 176-179, 181, 184, 186, 193, 194, 196-198, 370-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування до 29.11.2022 включно.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.
Строк дії ухвали до 29.11.2022 включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Підозрюваному ОСОБА_5 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням ухвали покласти на СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1