Справа № 147/331/23
Провадження № 1-кс/147/88/23
УХВАЛА

28 березня 2023 року смт Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

із секретарем ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,

встановив:

20 березня 2023 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вищезазначеною скаргою.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 17.03.2023 подав до СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП заяву в порядку ст.214 КПК України для належної реєстрації заяви про правопорушення та внесення відомостей до ЄРДР. Зазначив, що більш ніж достатньо заяву обґрунтував з посиланням на порушені норми законодавства України та надав належно оформлені докази. Однак заява ОСОБА_3 належним чином не була зареєстрована, а відомості про правопорушення не внесені до ЄРДР на протязі 24 годин.

На підставі викладеного, заявник просив зобов`язати уповноважену особу СВ ВП №2 внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Ухвалою суду від 23.03.2023 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність СВ Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

23.03.2023 відкрито провадження за скаргою та призначено скаргу до судового розгляду. Зобов`язано відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області надати суду матеріали за заявою ОСОБА_3 від 17.03.2023.

Станом на день розгляду скарги, витребувані матеріали до суду не надійшли.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився. У прохальній частині скарги міститься клопотання про її розгляд без участі заявника. Скаргу підтримав та просив задовольнити.

Представник СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився. Від Т.в.о. начальника СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 надійшло клопотання про розгляд скарги без його участі. В задоволенні скарги просив відмовити, оскільки заява ОСОБА_3 від 17.03.2023 не містить відомості про кримінальне правопорушення, а до ЄРДР не вносяться будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування. Окрім того повідомив, що відповідь по даних матеріалах заявнику не надана, оскільки не пройшли строки розгляду згідно ЗУ «Про звернення громадян», а тому надати результати розгляду даної заяви не представилось можливим.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги за відсутності в судовому засіданні заявника та представника СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, на підставі наявних в провадженні матеріалів без фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та посадових осіб.

Встановлено, що 17.03.2023 ОСОБА_3 подав до СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області заяву, в якій зазначив, що 23.02.2023 він прибув на сесію Ободівської сільської ради, де було оголошено його заяву (вперше за час існування ради), однак головуючий секретар протиправно виніс її на голосування. Зазначив, що сама постановка питання «дозволу», так і результати голосування були як протиправними, так і шокуючими, не передбаченими жодним документом та процедурою. Незважаючи на явну протиправну процедуру запропонувати ОСОБА_3 покинути сесію, оскільки будуть розглядатися питання з обмеженим доступом, однак жодного питання з обмеженим доступом не було і не могло бути (як зазначив заявник). Вказав, що таке ставлення до нього як члена громади, що постійно висвітлює через інтернет всі «недолугості зради, депів та викриває правопорушення через правоохоронні структури, вкрай дістає всіх нечистих на руку та ставить їх перебування на займаних посадах під вивільнення» порушують його Конституційні права та завдано моральної шкоди.

У даній заяві просив належно зареєструвати заву про службове правопорушення вчинене групою осіб за попередньою змовою, внести відомості до ЄРДР, розпочати слідство, а ОСОБА_3 визнати потерпілим.

Так, вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У поданій скарзі щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 17.03.2023, скаржником ОСОБА_3 не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення групою осіб за попередньою змовою (депутатів Ободівської сільської ради та секретаря) кримінально-караного діяння.

Зі змісту скарги вбачається, що вона подана у зв`язку з незгодою з діями секретаря сесії Ободівської сільської ради Пироговського та у зв`язку із незадоволенням з прийнятим рішенням депутатів даної сільської ради під час голосування. Разом з тим, чинним законодавством України визначено порядок оскаржень рішень, дій та бездіяльності органів місцевого самоврядування.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст.11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши заяву про вчинення злочину ОСОБА_3 від 17.03.2023, з`ясувавши обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що за своїм змістом та суттю дана заява не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення серктетарем та депутатами Ободівської сільської ради на черговій сесії будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою від 17.03.2023, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1