Дата документу 18.01.2023 Справа № 334/4183/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний №334/4183/20 Слідчий суддя в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження №11-сс/807/153/23 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2023 року місто Запоріжжя

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_2 , вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою представника потерпілої ( ОСОБА_3 ) адвоката ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 27 грудня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 від 31 грудня 2021 року про закриття кримінального провадження №0000350 від 31 серпня 2015 року за ч.2 ст.286 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

представник потерпілої ( ОСОБА_3 ) адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 27 грудня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 від 31 грудня 2021 року про закриття кримінального провадження №0000350 від 31 серпня 2015 року за ч.2 ст.286 КК України.

Вказана апеляційна скарга підлягає поверненню, з таких підстав.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК України, апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Абзацом другим частини третьої цієї статті передбачено, що якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії такого рішення.

З оскаржуваної ухвали слідчого судді, копія якої додана до апеляційної скарги, убачається, що скаргу адвоката ОСОБА_4 розглянуто слідчим суддею 27 грудня 2022 року за участю адвоката ОСОБА_4 .

Отже, враховуючи викладене, для останнього строк на апеляційне оскарження зазначеної ухвали слідчого судді обчислюється з дня оголошення ухвали.

Проте, апеляційна скарга, яка датована 15 січня 2023 року, адвокатом ОСОБА_4 фактично подана 17 січня 2023 року (що підтверджується відбитком штампу вхідної кореспонденції суду), тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

При цьому, клопотання про поновлення пропущеного строку не заявлено.

За змістом апеляційної скарги, апелянт не вважає строк пропущеним, та посилається на те, що оскаржувану ухвалу суду він отримав 13 січня 2023 року.

З такими доводами погодитись неможна, оскільки, як зазначено вище, адвокат ОСОБА_4 брав участь у розгляді його скарги судом першої інстанції, був обізнаний із суттю прийнятого рішення, строком і порядком його оскарження, а тому ніщо не перешкоджало йому звернутися з апеляційною скаргою у встановлений законом строк.

В свою чергу, згідно з вимогами п.4 ч.3 ст.399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З урахуванням викладеного, вищевказана апеляційна скарга підлягає поверненню апелянту, оскільки подана з пропуском строку на апеляційне скарження та відсутнє клопотання про поновлення цього строку, що не позбавляє представника представник потерпілої ( ОСОБА_3 ) адвокат ОСОБА_4 права знову звернутися з апеляційною скаргою та з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Окрім того, при перевірці вказаної апеляційної скарги на відповідність вимогам ст.296 КПК України встановлені і інші підстави для її повернення.

Так, відповідно до частини першої статті 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Статтею 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII (далі-Закон) регламентовано, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч.6 ст.13 Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом. У судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів» (частини 1, 2 статті 14 цього Закону).

За змістом ст.12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII, судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Рішенням Конституційного суду України від 14 липня 2021 року (справа № 1-179/2019(4094/19) встановлено, що володіти українською мовою як мовою свого громадянства - обов`язок кожного громадянина України. При цьому кожен громадянин України є вільним у виборі мови або мов для приватного спілкування.

Водночас, у рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини третьої статті 29 КПК України, слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

При оскарженні судового рішення до апеляційного суду скарга має бути викладена українською мовою чи в перекладі на державну мову.

З огляду на зазначене, апеляційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Зазначений правовий висновок викладений в ухвалі Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 вересня 2022 року (справа №521/12324/18) та є обов`язковим для інших судів.

Більш того, згідно з вимогами ч.1 ст.6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» №5076-VI від 05 липня 2012 року, адвокатом може бути фізична особа, яка окрім іншого володіє державною мовою відповідно до рівня, визначеного згідно із Законом України «Про забезпечення функціонування української мови як державної».

Проте, вищевказана апеляційна скарга адвокатом ОСОБА_4 подана без дотримання вищевказаних вимог закону, оскільки ця скарга складена недержавною (російською) мовою.

Таким чином, у разі повторного звернення із апеляційною скаргою, апелянту необхідно врахувати викладене в цій ухвалі.

Керуючись ст.ст.395-396, 399 КПК України, суддя доповідач

УХВАЛИВ:

апеляційну скаргу представника потерпілої ( ОСОБА_3 ) адвоката ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя від 27 грудня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах потерпілої ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 від 31 грудня 2021 року про закриття кримінального провадження №0000350 від 31 серпня 2015 року за ч.2 ст.286 КК України, повернути особі, яка її подала - адвокату ОСОБА_6 .

Копію ухвали невідкладно надіслати представнику потерпілої ( ОСОБА_3 ) адвокату ОСОБА_4 разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала про повернення апеляційної скарги може бути оскаржена протягом трьох місяців з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя Запорізького

апеляційного суду ОСОБА_2