УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.12.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання про арешт майна внесене слідчим СВ відділуполіції №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні № 0000566 від 18.11.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що близько 15 години 00 хвилин невідомі особи, за попередньою змовою, перебуваючи в 53 кварталі 8 виділу Житомирського лісництва ДП Пулинський лісгосп АПК, що поблизу с. Покостівка, Тетерівської ОТГ Житомирського району Житомирської області, здійснили незаконну порубку дерев породи вільха та береза, що заподіяло істотну шкоду.

Допитаний як свідок ОСОБА_5 , майстер лісу ДП Пулинський лісгосп АПК повідомив, що 18.11.2022 під час проведення таксації лісу на території 53 кварталу 8 виділу Житомирського лісництва ДП Пулинського лісгоспу АПК виявив порубку лісу, та на місці порубки автомобіль марки «ВАЗ» моделі «2106» д.н.з. НОМЕР_1 біля якого знаходились двоє невідомих осіб.

Допитаний як свідок ОСОБА_6 повідомив, що разом із своїм товаришем ОСОБА_7 18.11.2022 прибувши на власному транспортному засобі марки «ВАЗ 2106» д.н.з. НОМЕР_1 до лісу, що розташований неподалік с. Покостівка Житомирського району, здійснювали розчищення лісу використовуючи бензопилу чорного кольору, яка знаходиться в вказаному транспортному засобі.

Проведеним оглядом місця події від 18.11.2022 за адресою: 53 квартал 8 виділ Житомирського лісництва ДП Пулинський лісгосп АПК, що поблизу с. Покостівка, Тетерівської ОТГ Житомирського району Житомирської області, виявлено 32 пня породи вільха та береза різного діаметру біля яких 32 колодки з гіллям різного діаметру, з яких зроблено в загальній кількості 64 зрізи з відповідним маркуванням та вилучено до ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, що за адресою: м. Житомир, вул. Покровська, 88. Крім того, біля вказаних пнів з колодками з гіллям виявлено транспортний засіб марки «ВАЗ» моделі «2106» р.н. НОМЕР_1 , який вилучається та поміщається до майданчику для тимчасового утримання транспортних засобів УЛМТЗ ГУНП в Житомирській області, що за адресою: м. Житомир, вул. Слобідська, 35. Крім того, виявлені 32 колодки з гіллям з яких зроблено 32 зрізи передано на відповідальне зберігання старшому майстру лісу ДП «Пулинський лісгосп АПК» ОСОБА_8 на відповідальне зберігання.

02.12.2022 період часу з 11:55 по 12:07 на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду у транспортному засобі ВАЗ 2106 р.н. НОМЕР_1 за адресою: м. Житомир, вул. Слобідська, 35 на території автомобільного майданчика ГУНП в Житомирській області було проведено обшук за результатами якого виявлено та вилучено бензинову пилу торговельної марки КRАІSSМАNN моделі КS65.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про час місце, розгляд клопотання повідомлявся належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на бензинову пилу торговельної марки КRАІSSМАNN моделі КS65 та тимчасово позбавити власника ОСОБА_6 , можливості відчуження, розпоряджання та користування вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9 ОСОБА_10