УХВАЛА
іменем України

28 жовтня 2022 року

м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 слідчого - ОСОБА_4 , підозрюваного - ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС-криміналіст СУ ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000753 від 26.10.2022 щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Жовтневе, Решетилівського р-ну, Полтавської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, голова фермерського господарства «ЛОГОС», проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, має на утримання батьків похилого віку, інвалід 3 групи, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України,

встановив:

28 жотвня 2022 року до Октябрського райнного суду надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС- криміналіста СУ ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_3 в кримінальному провадженні №0000753 від 26.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Органом досудового розслідування встановлено, що 26.10.2022, близько 18:00 години, ОСОБА_5 , 1973 р.н., разом із своїм знайомим ОСОБА_7 , 1991 р.н., перебував у полі неподалік с. Білоконі Полтавського району Полтавської області. Далі, у ОСОБА_5 на ґрунті неприязних стосунків виник злочинний умисел на умисне вбивство ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, умисно здійснив постріл із мисливської рушниці невстановленого зразка у ОСОБА_7 , спричинивши вогнепальне поранення тулубу. Внаслідок отриманого вогнепального поранення ОСОБА_7 помер по дорозі у лікарню. Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 39, причиною смерті ОСОБА_7 стала масивна крововтрата.

У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити, обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний у судовому засіданні оспорював обставини вчинення кримінального правопорушення, встановленого органом досудового розслідування та пояснив суду, що вчинив злочин необережний, а не умисне вбивство, покази дає добровільно, до нього не застосовувалось насильство.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання слідчого, просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого та застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, посилаючись на відсутність ризиків. При цьому зазначили, що підозрюваний працює, є головою фермерського господарства «Логос», має постійне місце проживання, мешкає разом з дружиною та дітьми, на утриманні перебувають батьки похилого віку ОСОБА_8 , 1939 року народження, та ОСОБА_9 , 1940 року народження, не ухиляється від явок до слідчого, всі свідки по справі допитані, є інвалідом 3 групи відповідно довідки до акту МСЕК Серія 12 АВВ від 22.09.2022, всі основні слідчі дії проведено, вважають, що відсутні ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Вислухавши пояснення сторін кримінального провадження,слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, в том у числі передбачені пунктами 1-11 ч. 1 ст. 178 КПК України, дійшов до наступного висновку.

Так, в провадженні СУ ГУ НП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження №0000753 від 26.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
28.10.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Підозрюваного ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України 27.10.2022 о 10-00 годині.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 свою вину у вказаному злочині не визнав, пояснив суду, що вчинив необережний злочин, має намір відшкодувати спричинену шкоду потерпілим.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, що розслідується.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, за попередньо встановленими даними ОСОБА_5 умисно вчинив дії, передбачені ч. 1 ст. 115 КК України, які виразились у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

З доказів, зібраних під час досудового розслідування та наданих слідчому судді, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000753 від 26.10.2022; протоколу обшуку від 27.10.2022 за адресою: АДРЕСА_1 та вилученням речових доказів;протоколу обшуку автомобіля від 26.10.2022 та вилученням речових доказів; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколу допиту свідка ОСОБА_11 ;протоколу допиту свідка ОСОБА_12 ;протоколу допиту свідка ОСОБА_13 ;протоколу затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності, копії яких додано до клопотання, вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 відповідного злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за обставин, викладених в повідомленні про підозру.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин.
Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 115 КК України, особу підозрюваного, сімейний стан, стан здоров`я, матеріальне становище, стійкість соціальних зв`язків та доходить висновку, що докази та конкретні обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, не дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; чинити спроби незаконного впливу на свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Водночас слідчим суддею береться до уваги, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має вищу освіту, працює, є головою фермерського господарства «Логос», має постійне місце проживання, мешкає разом з дружиною та дітьми, тобто має стійкі соціальні зв`язки, на утриманні перебувають батьки похилого віку ОСОБА_8 , 1939 року народження, та ОСОБА_9 , 1940 року народження, є єдиним годувальником в сім`ї, не ухиляється від явок до слідчого, всі свідки по справі допитані, є інвалідом 3 групи відповідно довідки до акту МСЕК Серія 12 АВВ від 22.09.2022.

Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Оскільки прокурор не довів обставин, передбачених пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті, а саме - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, не довів наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про доцільність застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваному, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Виходячи з конкретних обставин справи, даних про особу підозрюваного, який є раніше не судимим, належної процесуальної поведінки впродовж часу здійснення досудового розслідування, характеру вчинення кримінального правопорушення та стадії досудового розслідування, слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки та існуючим ризикам у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою місця проживання: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття чи бомбосховищ.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

Ухвалив:

У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС-криміналіст СУ ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_4 в кримінальному провадженні 0000753 від 26.10.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного проживання, а саме: АДРЕСА_1 , поклавши на нього такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;
- не відлучатися за межі міста Решетилівка, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Копію ухвали вручити прокурору, слідчому, захиснику та підозрюваному ОСОБА_5 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Полтавського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню та діє до 25 грудня 2022 року до 10.00 години.

Повний текст складено 28.10.2022 о 18-00 годині

Слідчий суддя ОСОБА_1