Справа № 932/7306/22
Провадження № 1-кс/932/3586/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання дізнавача СД ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000753 від 08.12.2022 року, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управлянні поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 із клопотанням у якому просить накласти арешт на посвідчення «Учасника бойових дій» із серійним номером НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 19 лютого 2019 року, Управлінням персоналу штабу військової частини НОМЕР_2 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Клопотання мотивоване тим, що 07.12.2022 від дільничного офіцера поліції СП відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНІ в Дніпропетровській області про те, що 07.12.2022 приблизно о 16 год. 55 хв. під час відпрацювання території Шевченківського району, а саме за адресою: м. Дніпро, вул. Саксаганського, поряд з буд. 27, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175-1 КУпАП, було зупинено громадянина, який представився, як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав у якості документа, що посвідчує його особу посвідчення «Учасника бойових дій» заповнене на його ім`я, яке мало явні ознаки підробки.

Перебуваючи в зазначеному місці та у зазначений час ДОП СПІ відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області було виявлено ознаки підробки, а саме на першій сторінці даного посвідчення «Учасника бойових дій» фотокартка із зображенням громадянина, який представився, як ОСОБА_5 була повторно вклеєна, у правому нижньому куті фотокартки присутній відтиск гербової печатки з явними ознаками підробки. Таким чином, останній пред`явив працівникам поліції завідомо підроблений документ. В наслідок чого, останніми було викликано слідчо-оперативну групу відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНІІ в Дніпропетровській області для вирішення питання по суті.

Як пояснив громадянин, який представився, як ОСОБА_5 , пустий бланк посвідчення «Учасника бойових дій» він замовив приблизно у жовтні 2022 року у соціальній мережі «Телеграм», перебуваючи за адресою свого мешкання, а саме у АДРЕСА_1 , після чого зробивши рукописні записи та підписи барвниками синього та чорного кольорів, вклеїв кольорову фотокартку зі своїм зображенням, розмірами сторін 30?40 мм, зробив відбитки круглої печатки у посвідченні саморобним способом та почав використовувати дане посвідчення «Учасника бойових дій» у якості документа, що посвідчує особистість.

07.12.2022 посвідчення «Учасника бойових дій» із серійним номером НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 19 лютого 2019 року, Управлінням персоналу штабу військової частини НОМЕР_2 було вилучено до відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНІ в Дніпропетровській області до вирішення питання по суті.

У подальшому в ході досудового розслідування планується проведення технічної експертизи документів, яку не можливо здійснити без предметів дослідження, а саме посвідчення «Учасника бойових дій» із серійним номером НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 19 лютого 2019 року, Управлінням персоналу штабу військової частини НОМЕР_3 .

3 урахуванням викладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів та досягнення дієвості, дізнавач просить вжити заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на зазначені вище речі, у вигляді позбавлення права на користування, відчуження, розпорядження ними.

В судове засідання дізнавач не з`явився, надав клопотання про слухання справи за його відсутності.

В зв`язку з тим, що існує реальна загроза, в разі незастосування арешту, втрати, пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, суд вирішив розглянути клопотання без участі власника майна, його захисника, представника чи законного представника.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до такого висновку.

У відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З наданих слідчому судді матеріалів убачається, що в провадженні сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000753 від 08.12.2022 року.

Правова кваліфікація даної події ч. 4 ст. 358 КК України.

Як зазначено у клопотанні та підтверджується матеріалами, 07 грудня 2022 року було зупинено громадянина, який представився як ОСОБА_5 та надав у якості документа, що посвідчує його особу посвідчення «Учасника бойових дій» заповнене на його ім`я, яке мало явні ознаки підробки.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження. Слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Отже, приймаючи до уваги, що вилучене майно відповідає критеріям, переліченим у ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом, містить на собі відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про накладення арешту.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання дізнавача СД ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000753 від 08.12.2022 року, про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення «Учасника бойових дій» із серійним номером НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видане 19 лютого 2019 року, Управлінням персоналу штабу військової частини НОМЕР_2 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Копію ухвали направити прокурору, власнику майна.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6