Справа № 643/1285/23
Провадження № 1-кс/643/249/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000101 від 13.02.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 13.02.2023 за адресою м. Харків, пр-т Ювілейний, 30, під час проведення огляду місця події, а саме: посвідчення водія - НОМЕР_1 , Держзнак. ПК «Україна». Зам. 2-3036. 2002, видане 29.10.2002 року, на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що вилучене посвідчення необхідне для проведення експертизи та може бути використане у кримінальному проваджені в якості речового доказу, тому з метою його збереження, позбавлення можливості знищення або переховування, просить накласти на нього арешт.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву в якій клопотання підтримав та просив розглянути без його участі.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України не прибуття заінтересованих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання подано до суду поштою 14.03.2023, тобто на наступний день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання дотримано.

Встановлено, що у провадженні СД Харківського РУП №2 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000101 від 13.02.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, зареєстроване за фактом того, що 13.02.2023 о 08:08 за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 18А, екіпаж патрульноі? поліціі? виявив у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посвідчення водія з ознаками підробки.

У період часу з 08:38 до 08:58 год. 13.02.2023 за адресою м. Харків, вул. Академіка Павлова, 18А, слідчим СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 було проведено огляд місця події. Під час огляду у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено водійське посвідчення НОМЕР_1 , Держзнак. ПК «Україна». Зам. 2-3036. 2002, видане 29.10.2002 року на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зауважень щодо проведеної слідчої дії протокол не містить. Від надання пояснень за фактом вилучення посвідчення водія ОСОБА_4 відмовився. Протоколом від 13.02.2023 вказане посвідчення водія оглянуто та долучено фототаблицю.

Сторона обвинувачення вказує, що даний предмет є безпосереднім предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, зберіг на собі його сліди, та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Для встановлення цього факту необхідно проведення ряду додаткових процесуальних дій та проведення відповідної судової експертизи, що потребує додаткового часу.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками предмету злочину.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою від 13.02.2023 вищевказане посвідчення визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000101 від 13.02.2023.

Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування ОСОБА_4 майном, яке є предметом даного клопотання, яке відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що воно було предметом злочину та зберегло у собі сліди кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати речового доказу, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 107, 131, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 13.02.2023 за адресою м. Харків, пр-т Ювілейний, 30, під час проведення огляду місця події, а саме на посвідчення водія - НОМЕР_1 , Держзнак. ПК «Україна». Зам. 2-3036. 2002, видане 29.10.2002 року, на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1