Житомирський апеляційний суд
Справа №279/5630/22 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст. 176 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря: ОСОБА_5 ,

прокурора: ОСОБА_6 ,

підозрюваного: ОСОБА_7 ,

захисника: ОСОБА_8 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі в режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18.11.2022р. про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням відповідних обов`язків,

в с т а н о в и л а:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , який підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.3 ст.191, ч.5 ст.27 ч.4 ст.191, ч.5 ст.27, ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.1 ст.366 КК України.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 5 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 існує необхідність в запобіганні спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, про що свідчить тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим існують обґрунтовані ризики, що ОСОБА_9 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України обставинами, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу є: вагомість наявних доказів, що обґрунтовують підозру ОСОБА_10 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, яке може бути застосовано до підозрюваного у разі визнання обвинувальним вироком суду його винуватості у вчиненні злочину, а саме позбавлення волі на строк до 12 років; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_9 (2 796 935,44 грн).

В клопотанні зазначено, що з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню зазначених ризиків, слід застосувати до підозрюваного ОСОБА_10 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Ураховуючи, що загальна сума збитків, які спричинені підозрюваним складає 2 796 935,44 грн, вбачаються достатні підстави для визначення підозрюваному, застави в розмірі спричиненої майнової шкоди.

В клопотанні також зазначено, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_9 при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу у подальшому може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню, знищити, сховати або спотворити будь- яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а тому інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку ОСОБА_10 та відповідно до ст.ст.183, 194 КПК України, йому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

28.10.2022 року ОСОБА_11 повідомлено про підозру за ч.5 ст.27 ч.3 ст.191, ч.5 ст.27 ч.4 ст.191, ч.5 ст.27, ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.1 ст.366 КК України.

Ухвалою слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18.11.2022р. клопотання слідчого задоволено частково.

Застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання до 28.12.2022 року.

Покладено на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати на виклик слідчого, прокурора, суду та в разі неможливості прибуття завчасно повідомляти слідчого, прокурора, суд;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.

Попереджено підозрюваного ОСОБА_7 , що в разі невиконання покладених обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_7 покладено на слідчого.

Строк дії ухвали - до 28.12.2022 року включно.

Своє рішення слідчий суддя обґрунтував тим, що долучені до клопотання докази містять дані щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_12 інкримінованого діяння та частково підтверджують ризики, при цьому в своїй сукупності це не може свідчити про наявність підстав для застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу, як тримання під вартою. Проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя не знайшов підстав для задоволення клопотання в цій частині.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, та з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, доцільним та обґрунтованим є на час досудового провадження, оскільки в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та частково доведено актуальність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на даний час, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання із покладенням обов`язків, визначених ст.194 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає частковому задоволенню.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання заступника начальника СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_13 про обрання запобіжного заходу у вигляд: тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , з одночасним визначенням останньому заставу у розмірі спричинених збитків, що складає 2 796 935,44 грн. та дорівнює 1394 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вважає, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню через невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

Посилається на те, що слідчим суддею неналежним чином оцінено ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, оскільки виходячи із характеру та ступеня тяжкості кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , тяжкості покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_7 (2 796 935,44 грн), у зв`язку з чим існують обґрунтовані ризики, що ОСОБА_9 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочин; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначає, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного з визначенням розміру застави спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконанні ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення спроб: переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вважає, що тримання під вартою є єдиним, виключним і достатнім запобіжним заходом, який зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного на час здійснення досудового розслідування кримінального провадження. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить запобіганню спробам підозрюваного переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_10 відповідає суспільному інтересу.

Під час апеляційного розгляду прокурор підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити з викладених в ній мотивів.

Підозрюваний ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_8 заперечили щодо апеляційної скарги, просили залишити її без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Заслухавши доповідь судді, учасників провадження, перевіривши ухвалу слідчого судді в межах ст.404 КПК України та в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга прокурора ОСОБА_6 не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, слідчим суддею було встановлено, що існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.3 ст.191, ч.5 ст.27 ч.4 ст.191, ч.5 ст.27, ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.1 ст.366 КК України. Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними доказами, копії яких містяться в матеріалах клопотання слідчого.

Також, слідчий суддя врахував, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27 ч.3 ст.191, ч.5 ст.27 ч.4 ст.191, ч.5 ст.27, ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.1 ст.366 КК України та часткове підтвердження ризиків, однак відомостей, що підтверджували їх не надано та не доведено недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею також враховано, що підозрюваний має постійне місце проживання, раніше не судимий, працює, міцність соціальних зв`язків.

В зв`язку з чим слідчий суддя прийшов до обґрунтованого висновку, що клопотання не містить переконливого обґрунтування доводів про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є непропорційним меті, яка ставиться до їх застосування, з чим погоджується колегія суддів.

Доводи прокурора про існування ризиків переховування від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, колегія суддів визнає безпідставними, оскільки прокурором під час розгляду клопотання жодними доказами не доведені і в клопотанні слідчим належним чином не обґрунтовані. Не доведено існування таких ризиків і в апеляційній інстанції.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про те, що в судовому засіданні місцевого суду не доведено, що обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім. Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Доводи апелянта про тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , не можуть слугувати безумовною підставою для обрання щодо останнього виняткового запобіжного заходу.

У відповідності до ч.1 ст.179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, апеляційний суд погоджується з обраним слідчим суддею запобіжним заходом у вигляді особистого зобов`язання та покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Інші доводи апеляційної скарги, були предметом розгляду слідчого судді, який надав обґрунтовану та вмотивовану на них відповідь та не спростовують висновків слідчого судді щодо обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з якою погоджується й колегія суддів.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують і не дають підстав вважати, що при постановленні оскаржуваної ухвали були допущені порушення норм кримінального процесуального закону, які могли б стати підставою для її скасування та задоволення клопотання слідчого у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.404, 407,422 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу прокурора Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18.11.2022р. про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням відповідних обов`язків залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: