Справа № 171/464/23
Провадження № 1-кс/211/272/23
У Х В А Л А

іменем України

28 лютого 2023 року слідчий суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції №8 Криворізького районного управління поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 25.02.2023, за ознаками ч. 4 ст. 186 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженця с. Михайлівка, Криворізького району, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей та інших осіб не маючого, з повною загальною середньою освітою, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

-14.11.2005 Індустріальним районним судом м. Дніпропетровськ за ч.1 ст.185 КК України до 2 років позбавлення волі зі звільненням на підставі ст.75 КК України від відбування покарання з іспитовим терміном на 1 рік;

-24.03.2008 Довгинцівським районним судом м. Кривий Ріг за ч.2 ст.185, ч.2 ст.186, ст. 70, ст. 71 КК України до 4 років 1 місяця позбавлення волі. Звільнений 02.06.2010 умовно достроково на невідбутий строк покаранням 1 рік 4 місяці;

-16.06.2011 Саксаганським районним судом м. Кривий Ріг за ч.2 ст. 185, 71 КК України до 1 рік 6 місяців позбавлення волі;

-25.08.2011 Саксаганським районним судом м. Кривий Ріг за ч.1ст.263, ч.4 ст.70 до 2 років 1 місяці позбавлення волі. Звільнений 11.05.2013 по відбуттю строку покарання;

-17.08.2015 Апостолівським районним судом Дніпропетровської області за ст.190 ч.2 КК України до покарання у вигляді штрафу 1700 гривень;

-24.04.2015 Апостолівським районним судом Дніпропетровської області за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.190, ч.1 ст.309, ст. 70 КК України до відбуття покарання 3 роки 6 місяців позбавлення волі. Звільнений 04.10. по відбуттю строку покарання;

-16.08.2018 Індустріальним районним судом м. Кривий Ріг за ч.3 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі;

-13.05.2019 Широківським районним судом Дніпропетровської області за ч.2 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 4 роки 1 місяць позбавлення волі. Звільнений 27.08.2021 умовно достроково на невідбутий строк 10 місяців 21 день;

21.03.2022 вироком Апостолівського районного суду Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185, ст. 71 КК України до 1 року 1 місяця позбавлення волі. Звільнений 17.02.2023 по відбуттю строку покарання,-

встановив:

слідчий ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області,про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що в провадженні СВ відділення поліції № 8 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0000048 від 25.02.2023, в ході досудового розслідування у якому встановлені наступні обставини події кримінального правопорушення.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Президентом України підписано Указ №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на підставі чого з 05:30 години 24 лютого 2022 року запроваджено воєнний стан, у період якого ОСОБА_5 , маючи непогашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення умисного корисливого кримінального правопорушення проти власності, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисне, корисливе кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 25 лютого 2023 року, приблизно о 16:00 годині, разом з ОСОБА_7 , знаходилися поблизу будинку АДРЕСА_2 , де у останніх, за попередньою змовою між собою, виник єдиний злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна - грошей, які належать ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , за попередньою змовою групою осіб разом з ОСОБА_7 , 25 лютого 2023 року, приблизно о 16:00 годині, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, повторно, відкрито, умисно із корисливих мотивів, поєднуючи свої дії з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого ОСОБА_8 , яке виразилося у нанесенні ударів кулаком руки і стопою ноги взутої у взуття в область голови і тулубу останнього, відкрито із внутрішньої кишені куртки потерпілого ОСОБА_8 викрали грошові кошті у сумі 140 000 гривень.

Після чого з місця вчинення злочину зникли обернувши викрадене на свою користь, чим завдали потерпілому ОСОБА_8 значної шкоди на загальну суму 140 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за ознаками: відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинений повторно, за попередньою змовою групою осіб, що завдав значної шкоди потерпілому, вчинений в умовах воєнного стану.

Наявність підстав для підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину обґрунтовується наступними зібраними доказами:

- протоколом проведення слідчого експерименту;

- протоколом впізнання;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , тощо.

Досудовим розслідуванням встановлена наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як має не погашені і не зняті в установленому порядку судимості; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки відповідно до п.п.1, 2, 4 ч.1 ст.178 КПК України маються вагомі наявні докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 , кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання останнього винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, за скоєння якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому виникла необхідність у обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала.

Захисник проти задоволення клопотання заперечував, просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав думку захисника, просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Вислухавши думку учасників, дослідивши матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У судовому засіданні з досліджених матеріалів кримінального провадження встановлено, що 25.02.2023 року до ЄРДР за № 0000048 внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186КК України.

26.02.2023 органом досудового розслідування складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке вручене останньому.

Відповідно до ст.17 Закону України №3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права, а статтею 18 цього Закону встановлено порядок посилання на Конвенцію та практику Суду.

Під час розгляду питання про обґрунтованість підозри слідчим суддею враховується практика Європейського суду з прав людини, викладена у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», згідно з якою факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як видно з клопотання слідчого, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, якими обґрунтовується наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , а саме: запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним в даному кримінальному правопорушенні; вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; відсутність міцних соціальних зв`язків, офіційного працевлаштування, у зв`язку із чим перебуваючи на волі може безперешкодно переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

З урахуванням вищевказаного, слідчий суддя погоджується з прокурором у тому, що органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України. На думку слідчого судді, прокурором правильно наведені підстави вважати, що наявні зазначені ризики.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, враховує: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, про який слідчому судді не надано відомостей, які б унеможливлювали застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах слідчого ізолятора або свідчили би про необхідність надання підозрюваному кваліфікованої медичної допомоги, та враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку із чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України одночасно з запобіжним заходом у виді тримання під вартою, підозрюваному слід визначити заставу в межах, передбачених ст. 182 ч. 5 п. 2 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177 -178, 183, 193, 197 КПК України, суд , -

ухвалив:

клопотання слідчого СВ відділення поліції №8 Криворізького районного управління поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000048 від 25.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186КК України, строком на 60 днів, а саме до 26.04.2023 року включно, визначивши строк дії ухвали до вказаної дати.

Визначити ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-за першим викликом з`являтися до слідчого, прокурора чи суду;

-не відлучатися із м. Кривого Рогу без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1