Справа № 301/206/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" січня 2023 р. м. Іршава

Слідча суддя Іршавського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

старшої слідчої СВ ВП № 1 ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Іршава клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 від 19.01.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 днів без визначення розміру застави відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Гребля Іршавського району Закарпатської області, зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , одруженого, працюючого двірником ОСОБА_7 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:

20.01.2023 старша слідча СВ ВП № 1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000052 від 19.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні СВ відділення поліції №1 Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 19.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 19 січня 2023 року близько 10 години 27 хвилин ОСОБА_5 , в приміщення магазину АБС « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що в АДРЕСА_2 підійшов у притул до дружини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканки АДРЕСА_1 де в ході словесної суперечки на грунті особистих неприязних відносин ОСОБА_5 наніс удар рукою зігнутою в кулак в область обличчя дружини ОСОБА_8 , після чого, вийшовши з приміщення магазину пішов до будинку за місцем свого проживання, що за адресою АДРЕСА_1 , де з приміщення кухні взяв кухонний ніж з яким повернувся до магазину АБС « ІНФОРМАЦІЯ_2 », де в той час перебувала дружина останнього ОСОБА_8 , яка знаходилася біля робочого місця продавця, підійшов до неї в притул та діючи умисно, з метою заподіяння тілесних ушкоджень дружині, тримаючи у своїй лівій руці кухонний ніж за руків`я, лезом ножа наніс один удар ОСОБА_8 , в область нижньої середньої частини черева.

У результаті дій ОСОБА_5 ОСОБА_8 , отримала згідно довідки №114/05-05 від 20.01.2023 року тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого ножового поранення передньої черевної стінки з пораненням прямого м`язу черева зліва та великого сальника. Гемоперитонеум» з якими доставлена до КНП «Іршавська МЛ».

Тим самим, встановлено достатність доказів для повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Також вказує, що 19 січня 2023 року 18:30 годин в АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Гребля, Іршавського району, Закарпатської області, зареєстрованого та фактично проживаючого в АДРЕСА_1 , одруженого, працюючого двірником Малоростіцького ДНЗ, раніше не судимого працівниками поліції затримано в порядку ст.208 КПК України.

По даному кримінальному провадженні 20.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Слідча зазначає, що обґрунтована підозра ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, підтверджується:

1.Протоколом огляду місця події від 19.01.2023 року;

2.Протоколом огляду місця події від 19.01.2023 року;

3.Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.01.2023

4.Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 19.01.2023;

5.Протоколом огляду документу від 20.02.2023;

6.Протоколом затримання ОСОБА_5 ;

7.Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 .

Також, зазначає, що наявність обґрунтованої підозри, у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за ч.1 ст.121 КК України у разі визнання винуватим у вигляді позбавленні волі на строк від п`яти до восьми років, а тому існують ризики, що ОСОБА_5 , знаходячись на волі може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, а саме: ухилитись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Окрім цього, не обрання такого виду запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, що в подальшому може призвести до не виконання завдань кримінального судочинства та забезпечення судового розгляду.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та обставини, передбаченої п.1 ч.4 ст.183 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , без визначення розміру застави, врахувавши, що він вчинив тяжкий злочин, із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному ОСОБА_5 копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Слідча ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримала та просила таке задовольнити, оскільки підозрюваний обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, а також існують ризики, що підозрюваний може ухилитись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримав з підстав викладених у ньому та просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів без визначення розміру застави, додатково зауважив, що на потерпілу зі сторони родичів підозрюваного здійснюється тиск, про що надав протокол додаткового допиту потерпілого від 20.01.2023 та протокол допиту свідка від 20.01.2023

Захисник ОСОБА_6 просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у виді особистого зобов`язання, оскільки ОСОБА_5 позитивно характеризується за місцем проживання та місцем роботи, одружений, на обліку в лікарів психіатра та нарколога не перебуває, раніше до кримінальної відповідальності не притягався, а також є інсулінозалежною особою. Вказане клопотання вважає необгрунтованим, а ризики не наведеними належними доказами.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого, з таких підстав.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим та містити, як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи підозрюваного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст.177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що в разі обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний, обвинувачений може ухилитися від слідства або суду, знищити речові докази, перешкоджати встановленню істини у справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому суд повинен врахувати обставини, які вказані в ст. 178 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно положень ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчою суддею встановлено, що слідчим відділом ВП № 1 Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000052 від 19.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

20.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисне тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідча обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Зокрема такими є: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 від 19.01.2023; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 19.01.2023; протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 19.01.2023; протоколом огляду місця події від 19.01.2023 року;протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.01.2023; протоколом затримання ОСОБА_5 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; інші матеріали досудового розслідування в їх сукупності.

Зазначені відомості у сукупності з інформацією, викладеною у дослідженому під час судового засідання повідомленні про підозру, вважаються переконливими для слідчого судді в тому, що відповідне кримінальне правопорушення могло бути вчинено, а надані слідчим до клопотання відомості в достатній мірі вказують на можливість вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Водночас, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними в рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

В свою чергу, стороною захисту не наведено обставин, які б очевидно та беззаперечно вказували на будь-яку непричетність підозрюваного ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або необґрунтованість повідомленої підозри, а за такого на цій стадії досудового розслідування відсутні підстави вважати, що повідомлення про підозру є вочевидь необґрунтованим.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженню, небезпечному для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за скоєння якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, яке відповідно до ч. 5 ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів.

Оцінюючи наявність ризиків, на існування яких посилається сторона обвинувачення обґрунтовуючи подане щодо ОСОБА_5 клопотання, слідчий суддя виходить із такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні, слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може ухилитись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя оцінює в сукупності з обставинами цього кримінального провадження, а також враховує тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років. На думку слідчого судді, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду та незаконно впливати на свідків та потерпілу у даному провадженні.

Також на переконання слідчої судді, ризик продовжити кримінальне правопорушення підтверджується тим, що як вбачається із пояснень потерпілої між нею та ОСОБА_5 виникають постійні сварки та конфлікти, останній неодноразово погрожував їй фізичною розправою, інколи намагався спричинити тілесні ушкодження, а деколи і спричиняв їх, також вже після події, яка мала місце 19.01.2023 родичі зі сторони підозрюваного чинять тиск на потерпілу, щоб остання забрала заяву.

Оцінюючи можливість впливу на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя також виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу на потерпілу та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На думку слідчого судді, під час розгляду клопотання сторона обвинувачення довела існування вказаних ризиків.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про те, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими, вони вказують на те, що слідчий та прокурор в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного ОСОБА_5 на свободу. За встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, і що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. На переконання слідчого судді, такий висновок узгоджується з вимогами ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою з наведених підстав виправдане існуванням суспільного інтересу на забезпечення належного досудового розслідування у кримінальному провадженні про тяжкий злочин.

При прийнятті рішення слідчий суддя також враховує, що відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

При цьому, слідчий суддя враховує, що Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». У справі «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Даний вид запобіжного заходу є співмірним з існуючими ризиками, відповідає даним про особу підозрюваного ОСОБА_5 та тяжкості пред`явленої йому підозри, зможе у повній мірі забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та унеможливить настання ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

З урахуванням викладених обставин та встановлених ризиків, наведені в судовому засіданні захисником доводи на захист підозрюваного ОСОБА_5 , в тому числі і щодо наявності у підозрюваного постійного місця проживання та роботи не можуть бути безумовною підставою для застосування щодо підозрюваного менш суворого запобіжного заходу, оскільки не спростовують висновки слідчого судді про існування ризиків, зазначених в клопотанні слідчого. З огляду на викладене, вимоги сторони захисту про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту чи особистого зобов`язання, задоволенню не підлягають.

Також посилання захисника, що підозрюваний не може утримуватися під вартою, оскільки є інсулінозалежним спростовуються довідкою лікаря, яка міститься у матеріалах клопотання та з якої вбачається, що ОСОБА_5 може утримуватись в ІТТ та СІЗО.

Поряд з цим слідчий суддя враховує, що застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого, погоджене прокурором, необхідно задовольнити і застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

За змістом ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи спосіб вчинення злочину підозрюваним ОСОБА_5 , про який зазначено у повідомленні про підозру, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України обставини, а також те, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення із застосуванням насильства, слідча суддя приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.177, 178,183, 193, 194, 196, 197, 372, 395 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 днів без визначення розміру застави задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів без визначення застави, тобто до 19.03.2023 до 18 год. 30 хв..

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Термін дії ухвали визначити по 18 год. 30 хв. 19.03.2023.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 23.01.2023 о 16 год. 30 хв..

Слідча суддя Іршавського

районного суду: ОСОБА_1