Справа №303/4425/22
Провадження № 1-кс/303/967/22
У Х В А Л А
про накладення арешту на майно
06 липня 2022 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2
в с т а н о в и в:
Слідчий СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася в суд з клопотанням про накладення арешту на вилучені в ході огляду місця події від 04.07.2022 року майно.
Неявка дізнавача, слідчого, прокурора в судове засідання, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Власник майна не повідомлявся про розгляд даного клопотання в силу вимог ч.2 ст.172 КПК України.
Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання дізнавача, який бере участь у судовому провадженні.
Розглянувши дане клопотання та перевіривши матеріали додані до клопотання, приходжу до наступного висновку:
Клопотання про арешт майна, відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Згідно протоколу огляду місця події від 04.07.2022 року, в період часу з 14:10 год. по 14:20 год. проведено огляд території внутрішнього дворику багатоповерхівки АДРЕСА_3 , у відповідності до вимог ст.237 КПК України, де було вилучено: мобільний телефон марки Xiaomi Redmi Note 5A сірого кольору, з пошкодженням (розшаруванням екрану та корпусу, а також потрісканий корпус з правого боку), в справному стані та зарядний пристрій чорного кольору до нього з маркуванням Viaah, який поміщено до спец.пакету №PSP2169019.
Стаття 170 (у редакції Закону України від 18.02.2016 р. N 1019-VIII) «Накладення арешту на майно», визначає: що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Частина друга та третя цієї статті кримінального процесуального Закону передбачають, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п.7) ч.2. ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Таким чином, приходжу до висновку, що наявні передбачені нормами КПК правові підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на вилучене в ході огляду місця події на майно, яке зазначено в клопотанні, яке згідно Постанови слідчого від 05 липня 2022 року, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
В іншому випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, втрати, пошкодження, знищення, приховання тощо) на вказане майно.
Керуючись: ст.132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, а також присутнім під час оголошення ухвали (згідно ч.7 ст.173 КПК України).
Копію ухвали негайно після її постановлення надіслати особам, які були відсутності під час оголошення ухвали (згідно ч.7 ст.173 КПК України).
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
На ухвалу може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Наталія МОРОЗОВА