Справа № 344/3539/22
Провадження № 1-кс/344/1538/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 березня 2022 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого відділу СУ ГУ НП Івано-Франківській області капітана поліції ОСОБА_5 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000535 від 04.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИЛА:
Слідчий ОСОБА_5 за погодженням прокурора ОСОБА_3 , звернувся із зазначеним клопотанням до слідчого судді. Клопотання обґрунтовано тим, що в період з листопада 2021 року по січень 2022 року ОСОБА_6 , перебуваючи на території м. Каховка, Херсонської області, діючи умисно та повторно, при невстановлених слідством обставинах придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено «PVP», незаконно зберігав її та задля отримання доходів, систематично здійснював її збут.

19 січня 2022 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України та обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 18.03.2022.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України № 64/2022 з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

У зв`язку із неможливістю проводити досудове розслідування на території Херсонської області через бойові дії 10.03.2022 здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено СУ ГУНП в Івано-Франківській області.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Злочин, передбачений ч. 2 ст. 307 КК України у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, максимальна санкція вказаної частини статті передбачає покарання у виді 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України на даний час не зменшились та продовжують існувати. Зокрема, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки розуміє, що санкція ч. 2 ст. 307 КК України передбачає покарання виключно у вигляді тримання під вартою та в разі доведення його вини в суді до нього може бути застосовано саме такий вид покарання. Також підозрюваний, знаходячись на волі, буде мати можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Підозрюваний має можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки може знищити речові докази, які ще не дослідженні, не прибувати на виклики, посилаючись на різні обставини, таким чином затягуючи хід досудового розслідування.

Зважаючи на вищевикладене, сторона обвинувачення вважає, що інші види запобіжних заходів не зможуть запобігти вказаним ризикам, підстав для зміни чи скасування підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.

Прокурор клопотання підтримав, просив задоволити, зазначив, що на даний час неможливо забезпечити участь підозрюваного на розгляді клопотання, в тому числі в режимі відеоконференції, оскільки не можливо встановити зв`язок із Державною установою "Херсонський слідчий ізолятор", так як на даний час там вчиняються бойові дії, на території України введано воєнний стан. Також зазначив, що до підозюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Захисник у судовому засіданні, зазначила, що її підзахисний не може бути присутній у судовому засіданні, оскільки перебуває у Державній установі "Херсонський слідчий ізолятор" у Херсонській області, де на даний час ведуться бойові дії, просила застосувати бульш м`який запобіжний захід щодо її підзахисного, а саме особисте зобов`язання. Оскільки їй не відоме місце реєстрації та проживання підозрюваного, застосування домашнього арешту вважає неможливим.
Відповідно до п. 7 листа Верховного Суду №2/0/2-22 від 03.03.2022 щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, ураховуючи об`єктивні обставини, як вийняток, можна допускати рогляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.

Зважаючи на вищевикладене, слідчий суддя дійшла висновку про можливість розгляду клопотання без участі підозрюваного, зважаючи на те, що 24 лютого 2022 року, Президент України підписав Указ № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Згідно з цим, воєнний стан запроваджується з 05:30 строком на 30 діб. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

У зв`язку із воєнними діями у Херсонській області, зокрема у місті Херсон, де органи державної влади повноцінно не здійснюють свої повноваження через російську агресію, а та неможливістю доставити до суду у судове засідання підозрюваного ОСОБА_6 з установи, де останній утримувався під вартою, у зв`язку із відсутністю засобів зв`язку із іншим можливим слідчим ізолятором, з метою гарантування Конституційного права підозрюваному на захист, останньому призначено захисника адвоката ОСОБА_4 та постановленно проводити розгляд такого клопотання без участі підозрюваного.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла наступного висновку.

Відповідно до постанови Офісу Генерального Прокурора від 10.03.2022 доручено здійнесння досудового розслідування кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000535 від 04.11.2021 Головному управлінню Національної поліції у Івано-Франківській області.

Постановою слідчого ОСОБА_5 від 11.03.2022 залучено захисника для проведення окремої процесуальної дії по кримінальному провадженні №0000535 від 04.11.2021 - розгляд клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до витягу з єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженні №0000535 від 04.11.2021, 04.11.2021 до ВП №1 Каховського РВП надійшов рапорт від ст.о/у в ОВС УБН в Херсонській області ОСОБА_7 в ході проведення профілактичної роботи з особами, які допускають немедичне вживання наркотичних засобів та психотропних речовин в ході чого було отримано інформацію про те, що громадянин ОСОБА_8 протягом тривалого часу систематично здійснює збут особливо небезпечних наркотичних засобів та психотропних речовин на території м. Каховка, Херсонськї області.

Відповідно до витягу з ЄРДР ОСОБА_6 у рамках кримінального провадження №0000535, 19.01.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення пердбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, та обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18.03.2022.

Разом з тим, слідчий суддя бере до уваги повідомлення прокурора при розгляді клопотання про те, що разом з триманням під вартою підозрюваному було обрано альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою слідчого судді Івано-Франківського міського суду від 14.03.2022 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000535 від 04.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, до чотирьох місяців, а саме до 19 травня 2022 року.

Положеннями ч. 3 ст. 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

Слідчий, прокурор зазначають, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які продовжують існувати та не зменшились і на теперішній час, а саме: ризик переховуватися від органів досудового розслідування або суду; впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни їх показань; вчиняти інші дії з метою перешкоджання кримінальному провадженню.

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

У клопотанні слідчий зазначає, що у зв`язку з неможливістю проведення досудового розслідування на території м. Херсону, Херсонської області через бойові дії, здійснення досудовго розслідування доручено СУ ГУНП в Івано-Франківській області.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, підтвердилась встановлена при застосуванні запобіжного заходу наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до п. 9 листа Верховного Суду №2/0/2-22 від 03.03.2022 щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, при розгляді клопотань органів досудового розслідування суд використовує всі наявні документи і матеріали, зокрема й судові рішення у формі, в якій їх внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (роздруківки з Реєстру).

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів у сторін кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Існує ризик впливу на свідків, оскільки ОСОБА_6 відомі їхні анкетні дані. Як і існують об`єктивні обставини, які зумовлені початком досудового розслідування, кримінального провадження та вчинення у ньому як слідчих, так і процесуальних дій.

КПК встановлює наступну процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Коло осіб, які з достатньою вірогідністю будуть допитуватися в якості свідків надалі, щодо яких, у свою чергу, підозрюваний з метою уникнення ним кримінальної відповідальності може вживати заходів для спотворення змісту та обсягу показань.

Згідно п. 36 рішення у справі «Москаленко проти України» від 20.05.2010 (заява №37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (п.58 рішення від 04 жовтня 2005 року у справі «Бекчиєв проти Молдови, заява №9190/03).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування.

Так, одного лише твердження, прохання сторони захисту обрати більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання, не достатньо для переконання, що підозрюваний буде дотримуватися відповідних процесуальних обов`язків за наявності загрози у покаранні за вчинення кримінального правопорушення.

Поряд з цим, не ставлячи під сумнів довіру, на яку заслуговує особа, яка звертається з проханням, слідчий суддя зазначає, що з огляду на встановлені в судовому засіданні ризики та обставини підозри, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 , в разі визнання його винним, в сукупності такі обставини свідчать, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку вказаної особи, тому не може бути застосований інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. А також на даній стадії кримінального провадження не відповідатиме потребам, меті та завданням відповідного запобіжного заходу.

Наведені обставини разом із суворістю можливого покарання можуть схилити підозрюваного також і до втечі.

Враховуючи відсутність підстав для зміни чи скасування підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та те, що строк тримання останнього під ватрою закінчується 18.03.2022, строк досудового розслідування продовжено за необхідністю, ризики продовжують існувати, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задоволити, продовжити строк тримання його під вартою в межах строку досудового розслідування до 12 травня 2022 року, з правом внесення застави за раніше визначеним розміром в сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного передбачених у ст. 194 КПК України додаткових обов`язків, необхідність покладення яких встановлена, і саме такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення дієвості даного кримінального провадження, а визначений розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб вилучити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні і стимулювати соціальну поведінку.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання задоволити.

Продовжити дію обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 12 травня 2022 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування, із раніше визначеним розміром застави.

Про прийняте рішення повідомити заінтересованих осіб.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Івано-Франківської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали складено 14 березня 2022 року.

Слідчий суддя
Івано-Франківського міського суду ОСОБА_9