Справа № 182/2398/22
Провадження № 1-кп/0182/859/2022
У Х В А Л А
Іменем України

17.06.2022 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000448 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,-

з участю

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:
В провадження Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло кримінальне провадження № 0000448 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
Прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що ризики, які були наявними на момент обрання цього запобіжного заходу не минули та наразі наявні ризики того, що обвинувачений, може переховуватись від суду, може чинити тиск на потерпілого та свідків.

Потерпілий підтримав клопотання прокурора.

Обвинувачений залишив розгляд клопотання на розсуд суду. Захисник підтримав позицію підзахисного.

Вислухавши думку учасників, суд вважає можливим клопотання прокурора задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, пов`язаного з насиллям, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років.
Покарання яке може бути призначене обвинуваченому у разі визнання його вини в інкримінованому йому злочині, може спонукати ОСОБА_3 переховуватись від суду і є належним обґрунтуванням існування ризику переховування від суду.

З такими висновками погоджується і Європейський Суд з прав людини, який неодноразово, наприклад у рішенні від 20 травня 2010 року у справі "Москаленко проти України", зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду.
Також суд вважає, що до теперішнього часу існує ризик тиску на потерпілого та свідків, оскільки ці особи не допитані та обвинувачений з ними особисто знайомий.

На думку суду ніякі більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти зазначеним ризикам, які не змінились з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція Європейського суду з прав людини, враховує, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, тому суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, в тому числі і потерпілих, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства з боку особи, яка обвинувачується у вчиненні протиправного діяння.

Тримання під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і основоположних свобод.

Строк дії запобіжного заходу слід продовжити не більше ніж на 60 днів.

У зв`язку з обвинуваченням у скоєнні злочину з застосуванням насильства, розмір застави обвинуваченому не визначається.

Керуючись ст. 314 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити дію щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, рахуючи з 17.06.2022 року до 15.08.2022 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена на протязі 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1