ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/517/22
УХВАЛА

"01" червня 2022 р. смт. Петриківка

Слідчий суддя Петриківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні, в залі суду, клопотання дізнавача СД відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного 29.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000034 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

До Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання дізнавача СД відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором за матеріалами кримінального провадження, внесеного 29.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000034 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, про накладення арешту на майно.

В клопотанні зазначено, що 28.05.2022 до ВП № 10 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 , про прийняття заходів до чоловіка на ім`я ОСОБА_5 , який 28.05.2022 приблизно о 14 годині 50 хвилин за адресою: смт. Курилівка, туристична база "Світанок" заподіяв тілесні ушкодження потерпілому.
Під час досудового розслідування, 28.05.2022 на території бази відпочинку «Світанок» в смт. Курилівка, Дніпропетровської області проведено огляд, під час якого у ОСОБА_6 вилучено три предмети за зовнішніми ознаками схожі на ножі, які на момент огляду перебували в рюкзаці зеленого кольорі, який знаходився на землі. Вилучені вищевказані предмети за постановою дізнавача СД ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , від 30.05.2022 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Зважаючи на те, що зі слів потерпілого ОСОБА_4 невідома особа предметом схожим на ніж заподіяла йому тілесні ушкодження. Тому виявлені та вилучені три предмети за зовнішніми ознаками схожі на ножі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні, зокрема подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).
Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи, що наявні достатні підстави вважати, що вилучені три предмети за зовнішніми ознаками схожі на ножі в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, дізнавач за погодженням із прокурором просить накласти на нього арешт шляхом заборони будь-кому відчужувати, розпоряджатися та користуватися будь-яким чином вищевказаним майном до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Особа, стосовно майна якого розглядається клопотання про арешт ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився.

Суд, вивчивши надані матеріали кримінального провадження, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Так, при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України, та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення.
В судовому засіданні встановлено, що 28.05.2022 до ВП № 10 Дніпропетровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 , про прийняття заходів до чоловіка на ім`я ОСОБА_5 , який 28.05.2022 приблизно о 14 годині 50 хвилин за адресою: смт. Курилівка, туристична база "Світанок" заподіяв тілесні ушкодження потерпілому.
За даним фактом 28.05.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000034 з визначеною кваліфікацію за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Згідно письмових пояснень ОСОБА_4 , останній повідомив, що 28.05.2022 невідома особа на ім`я ОСОБА_5 заподіяла йому тілесні ушкодження в області обличчя предметом схожим на ніж.
Відповідно до протоколу огляду від 28.05.2022 старшим слідчим СВ ВП №10 ДРУ ГУНП в Дніпропетровській областіОСОБА_8 у ОСОБА_6 вилучено три предмети за зовнішніми ознаками схожі на ножі, які на момент огляду перебували в рюкзаці зеленого кольорі, який знаходився на землі.
Згідно постанови дізнавача СД ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , від 30.05.2022, вилучені вищевказані предмети визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Таким чином, в судовому засіданні, в рамках наданих досудовим розслідуванням матеріалів, в тому числі за результатами проведеного огляду в своїй сукупності, судом встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

При цьому, вирішуючи питання обґрунтованості підозри як підставу для надання дозволу на проведення примусових слідчих дій, пов`язаних з певним обмеженням основних засад недоторканості житла та іншого володіння особи, суд зважає на відсутність законодавчого визначення такого поняття та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Суд погоджується з позицією правоохоронних органів щодо відповідності вилучених речей критеріям, зазначеним в статті 98 КПК України, як речового доказу в кримінальному провадженні.

Оцінюючи необхідність накладення арешту на три предмети за зовнішніми ознаками схожі на ножі суд враховує положення ст. 96-1 КК України яка визначає, що спеціальна конфіскація, яка полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. При цьому, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави.

За ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 1) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Таким чином, наявні підстави вважати, що до трьох предметів за зовнішніми ознаками схожі на ножіможе бути застосована процедура спеціальної конфіскації.

Аналізуючи встановлені досудовим розслідуванням обставини, суд приходить до висновку про обґрунтоване існування ризиків можливого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі чи відчуження вилучених речей та предметів.

Приймаючи до уваги, що вилучені три предмети за зовнішніми ознаками схожі на ножі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки можливо зберегли на собі сліди злочину, використовувались як засоби (знаряддя) вчинення кримінального правопорушення, тому суд вважає за необхідне накласти арешт на вказане майно, що є розумним та співрозмірним обмеженням права власності із завданням кримінального провадження.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 100, 131-132, 167-169, 170-171, 309 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного 29.05.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000034 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, про накладення арешту на майно, задовольнити.

Накласти арешт на три предмети за зовнішніми ознаками схожі на ножі, які 28.05.2022 було вилучено під час проведення огляду рюкзаку, який належить ОСОБА_6 на території бази відпочинку «Світанок» в смт. Курилівка, Дніпропетровської областіта визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні,шляхом заборони будь-кому відчужувати, розпоряджатися та користуватися будь-яким чином вищевказаним майном до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні. Вищевказані предмети зберігати у камері схову речових доказів ВП № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області.

Копію ухвали для виконання направити дізнавачу СД відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області лейтенанту поліції ОСОБА_3 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково згідно правил ст. 174 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, тоді особа може подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Суддя ОСОБА_1