Справа № 152/614/22
УХВАЛА
іменем України

05 липня 2022 року м. Шаргород

Справа №152/614/22

Провадження №1-кс/152/95/22

Слідчий суддя

Шаргородського районного

суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

начальника Шаргородського

відділу Жмеринської

окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в залі суду клопотання ст. слідчого СВ відділення поліції №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

встановив:

04.07.2022 року ст. слідчий СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Шаргородського районного суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 , погодженим з начальником Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Клопотання мотивує тим, що ним розглядаються матеріали кримінального провадження №0000106 від 02.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що 02.07.2022 року надійшло повідомлення до ВП №2 Жмеринського РВП про те, що ОСОБА_7 , жительці с. Пасинки, заподіяно тілесні ушкодження ОСОБА_4 , котрий проживав з потерпілою без реєстрації шлюбу.

Так, ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 02.07.2022 року приблизно о 02 годині, будучи в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи в одній із кімнат житлового будинку по АДРЕСА_1 , під час словесної суперечки з ОСОБА_7 , з якою проживає без реєстрації шлюбу, маючи умисел, спрямований на заподіяння останній тілесних ушкоджень, наніс потерпілій удари по обличчю, після чого схопив за волосся та кинув обличчям до підлоги і п`ятою ноги наніс два удари по спині ОСОБА_7 , а також ножем відрізав частину волосся на голові. Продовжуючи свої протиправні дії, після цього ОСОБА_4 наніс ОСОБА_7 п`ять ударів правою ногою в область грудної клітки справа, від яких потерпіла відчула різкий біль.

В результаті умисних дій ОСОБА_4 потерпілій ОСОБА_7 заподіяні тілесні ушкодження: підшкірна емфізема, права легеня зменшена на 1/3 об`єму, перелом 3, 4, 8, 9 ребер справа, пневмогідроторакс справа.

Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, зокрема, у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

02.07.2022 року за даним фактом розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000106 з правовою кваліфікацією ч.1 ст.121 КК України.
02.07.2022 року ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

03.07.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.1 ст.121 КК України.

Просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяці, який здійснювати цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 , та покласти на нього обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; цілодобово не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

В обґрунтування клопотання про застосування саме такого виду запобіжного заходу зсилається на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, підозрюваний не працює, не має постійного джерела доходів, не одружений, під час проведення першочергових слідчих дій, ОСОБА_4 намагався втекти від працівників поліції, після чого замкнувся у будинку та відмовлявся виконувати законні вимоги поліцейських, що дає підстави вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків, оскільки особисто знайомий із свідками, які є його ріднею, та потерпілою по вказаному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказані обставини, на думку слідчого, свідчать не тільки про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а і про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання вказаним вище ризикам, зокрема, особисте зобов`язання вважає недостатньо суворим запобіжним заходом, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, особу підозрюваного, його соціальні зв`язки та репутацію; особисту поруку вважає неможливим застосувати через відсутність у ОСОБА_4 поручителів.

При розгляді клопотання в судовому засіданні начальник Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 підтримав зазначене клопотання і просить його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що метою застосування даного запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки підозрюваний вчинив злочин, за який передбачено покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі, тому в подальшому ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу, з якими особисто знайомий, перешкоджати кримінальному провадженню, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Вважає, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ст.177 КПК України. У зв`язку із наведеним вважає, що є підстави для застосування саме такого виду запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам. Просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під цілодобовим домашнім арештом на строк два місяці, який здійснювати за адресою: АДРЕСА_1 , та покласти на нього обов`язки, зазначені в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 при розгляді клопотання повідомив, що не визнає себе винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України при обставинах, що викладені в оголошеній йому підозрі. Щодо обрання йому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту заперечує. Так як він проживає з матір`ю похилого віку, яка потребує лікування і придбання ліків та продуктів, чим завжди займається він, то просить застосувати домашній арешт у нічний час доби.

Адвокат ОСОБА_5 вважає, що прокурором не доведено наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Але оскільки підозрюваний погоджується на застосування щодо нього домашнього арешту у нічний час доби, то він не заперечує щодо часткового задоволення клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши підозрюваного ОСОБА_4 , думки прокурора ОСОБА_3 та адвоката ОСОБА_5 , дослідивши матеріали кримінального провадження за клопотанням слідчого, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.1 ст.176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно із ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено: «що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення…».

Крім того, в п.п.126-128 рішення Європейського суду з прав людини від 10.12 2019 року «Кавала проти Туреччини» зазначено, що для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий відповідно до пункту 1 (с) статті 5 не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою (див. Броган та інші проти Сполученого Королівства від 29 листопада 1988 року). Також не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед суду. Об`єктом затримання для допиту є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування (див. Мюррей проти Сполученого Королівства від 28 жовтня 1994 року). Однак «обґрунтованість» підозри, на якій повинен ґрунтуватися арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у пункті 1 (с) статті 5. Того факту, що підозра є добросовісною, недостатньо. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано «розумним», залежатиме від усіх обставин… Відповідно, оцінюючи «обґрунтованість» підозри, Суду необхідно дати можливість встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5… Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

З матеріалів, доданих слідчим до клопотання, вбачається, що 02.07.2022 року до ЄРДР внесено відомості про надходження до ВП №2 Жмеринського РВП повідомлення про те, що ОСОБА_7 , жительці с. Пасинки, заподіяв тілесні ушкодження ОСОБА_4 ; кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.121 КК України; особа, яка повідомлена про підозру, відсутня; органом досудового розслідування є ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області (а.п.3).
З постанови від 02.07.2022 року вбачається, що до групи слідчих у цьому кримінальному провадженні входять заступник начальника та слідчі СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 (а.п.4).
Старшим групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, відповідно до постанови від 02.07.2022 року, є начальник Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_3 (а.п.6-7).
02.07.2022 року ОСОБА_4 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, відповідно до п.2 ст.208 КПК України (а.п.25-26).
03.07.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, зокрема, у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння (а.п.28-29).

ОСОБА_4 , допитаний в якості підозрюваного, не визнав себе винуватим у вчиненні злочину при обставинах, зазначених у повідомленні про підозру, проте, при допиті заперечень щодо кваліфікації кримінального правопорушення не висловив (а.п.42-44).

Надаючи пояснення слідчому судді, підозрюваний ОСОБА_4 не визнав себе винуватим у вчиненні злочину.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 02.07.2022 року від потерпілої ОСОБА_7 про заподіяння їй тілесних ушкоджень ОСОБА_4 (а.п.9); протоколом допиту потерпілої від 03.07.2022 року (а.п.39-40); відомостями, що містяться в протоколах допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , які повідомили про відомі їм обставини вчинення злочину (а.п.19-20, 21, 22); відомостями, що містяться в протоколі обшуку від 02.07.2022 року, з яких вбачається, що під час обшуку у житловому будинку, в якому проживає ОСОБА_4 , вилучено предмети, що містять сліди кримінального правопорушення, які визнані речовими доказами (а.п.10-12, 16).
Проаналізовані документи, на переконання слідчого судді, дають підстави для обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) наявність у підозрюваного постійного місця роботи, навчання, та інші, встановлені в ч.1 ст.178 КПК України.

Згідно із ст.181 КПК України, домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження… Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців… Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно з вимогами ст.184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування…
Так, відповідно до постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 року №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», яка набрала чинності 19.07.2020 року, в Україні утворено 136 нових та ліквідовано 490 районів, в тому числі, ліквідовано Шаргородський район Вінницької області. Пунктом 3.1 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року №807-ІХ, але не пізніше 1 січня 2023 року.

Відтак, кримінальне провадження підсудне слідчому судді Шаргородського районного суду.

Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника (ч.1 ст.193 КПК України).

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч.1 ст.194 КПК України).

Слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Також, слідчий суддя вважає, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ст.177 КПК України, виходячи з оголошеної ОСОБА_4 підозри, йому інкримінується вчинення тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України; серед свідків обвинувачення, як вказав прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_6 у клопотанні, зазначено родичів та знайомих ОСОБА_4 , а потерпілою ОСОБА_7 підозрюваний співмешкав, тому слідчий суддя вважає, що існує ризик, передбачений п.3 ст.177 КПК України, зокрема, можливий незаконний вплив підозрюваного на вказаних свідків, які не допитані в суді, оскільки здійснюється досудове розслідування, а також на потерпілу.

Вказане дає слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на недопитаних у суді свідків та потерпілу.

Відтак, наявність вказаного ризику, який передбачений п.3 ст.177 КПК України, є підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Тяжкість покарання за інкримінований ОСОБА_4 злочин, передбачений ч.1 ст.121 КК України, у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, в сукупності із ризиком незаконного впливу на свідків та потерпілу, на переконання слідчого судді, свідчить про наявність суспільної небезпечності підозрюваного і дає підстави вважати, що наявна небезпека переховування його від органу досудового розслідування та суду, тобто існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

З огляду на те, що ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, постійних доходів, та, враховуючи, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 3 ст.177 КПК України, а також, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, будучи в стані алкогольного сп`яніння, то, на переконання слідчого судді, наявний ризик, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, тобто наявні ризики, передбачені п.п.4, 5 ст.177 КПК України.

Вказані обставини свідчать про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під цілодобовим домашнім арештом, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим у п.п.1, 3, 4, 5 ст.177 КПК України.

Як пояснив підозрюваний ОСОБА_4 , він проживає у будинку, що належить матері ОСОБА_15 .

Вказана обставина також підтверджується довідкою виконкому Шаргородської міської ради від 04.07.2022 року (а.п.33).

Власником будинку по АДРЕСА_1 , згідно з свідоцтвом про право власності є ОСОБА_15 .

Вказаний факт підтверджується довідкою КП «Могилів-Подільське МБТІ» від 04.07.2022 року за №147 (а.п.14).

ОСОБА_15 подала заяву, відповідно до якої не заперечує щодо відбування ОСОБА_4 цілодобового домашнього арешту у своєму будинку (а.п.35).

Таким чином, наявні достатні підстави для застосування запобіжного заходу з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

З аналізу матеріалів кримінального провадження вбачається, що неможливо застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, ніж домашній арешт, оскільки він буде недостатнім для запобігання ризикам, встановленим слідчим суддею, враховуючи особу ОСОБА_4 та встановлені і проаналізовані вище ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність яких була доведена прокурором.

Керуючись ст.ст.176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 203, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання ст. слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, запобіжний захід у виді домашнього арешту, який здійснювати цілодобово за адресою: АДРЕСА_1 .

Строк дії ухвали визначити протягом двох місяців починаючи з 13 годин 25 хвилин 05 липня 2022 року до 13 години 25 хвилин 05 вересня 2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком на два місяці, тобто до 05.07.2022 року обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області, прокурора, суду;

2) не залишати постійне місце проживання по АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду цілодобово;

3) повідомляти слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області, прокурора, суд про зміну місця свого проживання, у тому числі, у зв`язку із необхідністю здійснення стаціонарного лікування за межами населеного пункту с. Пасинки Жмеринського району;

4) утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_7 ;

5) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду закордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 у виді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного до ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Органу Національної поліції негайно поставити підозрюваного ОСОБА_4 на облік і повідомити про це ст. слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_6 та слідчого суддю.

Згідно з п.1 ч.3 ст.202 КПК України, обвинуваченого ОСОБА_4 негайно доставити до місця проживання: АДРЕСА_1 , і звільнити з-під варти, оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу у виді домашнього арешту йому заборонено залишати житло цілодобово.

Роз`яснити, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_4 , мають право протягом строку, на який до нього застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому ст.ст.284, 288, п.2 ч.2 ст.314, ч.6 ст.340, ст.417, п.3 ч.1 ст.346 КПК України.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_4 негайно після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського районного суду
Вінницької області ОСОБА_1