Справа № 237/1116/20
Провадження № 1-кп/204/554/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Безрук Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Антипенко С.Х.

учасників кримінального провадження:

прокурора Хробостюк М.П.,

захисника Оніпко Н.О.,

обвинуваченого ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції з зали судового засідання Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська кримінальне провадження № 0000042, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2020, за обвинуваченням:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Красногорівка Мар`їнського району Донецької області, українця, громадянина України, неодруженого, утриманців не має, не працюючого, раніше судимого 08.12.2010 року Мар`їнським районним судом Донецької області за ч. 2 ст. 121 КК України до 7 років позбавлення волі, звільнений умовно достроково на підставі рішення Будьоновського районного суду м. Донецька від 11.09.2015 року, маючий не відбуту частину покарання - 2 роки 2 місяці 27 днів, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищевказана справа.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного стосовно ОСОБА_1 . Клопотання прокурора обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обумовлені тим, що ОСОБА_1 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за вчинення якого, у разі доведення його винуватості в суді, йому загрожує покарання у вигляді виключно позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Стороною обвинувачення не встановлено стримуючих факторів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 не будуть вживатися перешкоди для запобігання відправлення правосуддя шляхом неявки до суду. Достовірно знаючи про тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, останній з метою уникнення від відповідальності може переховуватися від суду. У разі незастосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні. Також обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він раніше судимий за вчинення аналогічного тяжкого злочину проти життя та здоров`я людини та відбував покарання у вигляді позбавлення волі. Враховуючи викладене, сторона обвинувачення зазначає, що застосування до ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідною мірою для уникнення зазначених ризиків, яка в свою чергу забезпечить виконанням обвинуваченим покладених на нього процесуальним законодавством.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила його задовольнити та призначити справу до судового розгляду.

У судовому засіданні захисниця Оніпко Н.О просила відмовити в задоволення клопотання прокурора та зазначила, що вважає за доцільне призначити справу до судового розгляду.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив відмовити у його задоволенні. Проти призначення по справі судового розгляду не заперечував та просив суд етапувати його до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань № 4».

Вислухавши позиції учасників процесу, суд доходить наступних висновків.

Частиною 3 статті 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Частинами 1, 2 ст. 177, ч. 1 ст. 178 КПК України визначено, що застосування запобіжного заходу здійснюється з метою, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків на підставі наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, для запобігання яких здійснюється запобіжний захід.

Відповідно до практики ЄСПЛ, суворість передбаченого покарання, врахування тяжкості злочину, ступеню суспільної небезпечності особи та інтересів суспільства є суттєвими елементами при прогнозуванні та оцінці ймовірної майбутньої поведінки особи. Доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Продовження строку тримання під вартою, як підстава для втручання в право особи на свободу, має містити його обґрунтування, доцільність, аналіз ризиків у конкретних обставинах та інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. («W проти Швейцарії», «Тейс проти Румунії» та ін.).

При розгляді цього клопотання, у відповідності до статті 177 КПК України, суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення дійсних ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України при наявності обґрунтованої підозри.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 є неодруженим, офіційно не працюючим, не маючим утриманців, таким чином характеризується відсутністю міцних соціальних зв`язків, яка дає підстави вважати, що перебуваючи на свободі та під загрозою можливого застосування тяжкого покарання у разі визнання винуватим у вчиненні злочину обвинувачений може переховуватися від суду, в тому числі й на території Російської Федерації, враховуючи режим воєнного стану на території України. У разі незастосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою він буде зобов`язаний повернутися до місця свого мешкання у Мар`їнський район Донецької області, поблизу якого на цей час відбуваються активні бойові дії, а агресія, яку здійснює Російська Федерація відносно України, може привести до тимчасової окупації територій та призвести до ухилення обвинуваченого від кримінальної відповідальності або перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Крім того, існує обґрунтований ризик, що ОСОБА_1 може чинити незаконний вплив на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, оскільки в судовому засіданні вказані особи не допитані. Також, існує ризик продовження обвинуваченим вчинення кримінальних правопорушень, оскільки в нього відсутнє законне джерело доходу, яке здатне забезпечити рівень його, а також наявна схильність до вчинення кримінальних правопорушень, з огляду на судимість за вчинення умисного злочину.

Суд зазначає, що застосований до ОСОБА_1 запобіжний захід не виходить за межі розумного строку тривалості, відповідає чинним підставам, меті його застосування та кореспондується із суспільним інтересом, отже, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати його належну поведінку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи доведеність обґрунтованості підозри, недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, дійсних та триваючих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, вид злочину, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим та відсутність обставин, які не виправдовують такий ступінь втручання у його права і свободи особи, суд убачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного стосовно ОСОБА_1 відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України на 60 днів без визначення розміру застави.

Суд заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, дійшов висновку, що обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК України, справа підсудна Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська, підстав щодо її закриття, зупинення розгляду чи направлення прокурору для проведення досудового провадження суд не вбачає.

Під час порушення кримінального провадження і досудового слідства не було допущено порушень КПК України, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду.

Враховуючи принцип гласності та відкритості кримінального судочинства, судове засідання слід проводити відкрито, обмеження щодо відкритості, передбачених ч. 2 ст. 27 КПК України відсутні.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 110, 176-178, 183, 193-194, 197, 314-317, 331, 369- 372, 376, 392-393 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі «Вінницька установа виконання покарань № 1» строком на 60 днів до 19 листопада 2022 року включно без визначення розміру застави.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває під вартою у Державній установі «Вінницька установа виконання покарань №1» етапувати до Державної установи "Дніпровська установа виконання покарань № 4".

Призначити кримінальне провадження № 0000042, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.01.2020, за обвинуваченням: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська за адресою: м. Дніпро, пр. Пушкіна, 77б, на 29.09.2022 о 13:00 год.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Згідно ст. 317 КПК України роз`яснити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання.

Копію ухвали направити до Державної установи «Вінницька установа виконання покарань №1», для виконання та вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала в частині продовження дії запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний тест ухвали складено 23.09.2022.

Суддя Т.В. Безрук