Справа № 367/6477/20
Провадження №1-кп/367/44/2022
УХВАЛА
16 червня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі колегії:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участі: секретаря ОСОБА_4 ,
прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду кримінальне провадження, внесене 08.07.2020 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001789, по обвинуваченню ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 187, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 289 КК України,
в с т а н о в и в:

Під час розгляду зазначеного вище судового провадження захисник ОСОБА_8 заявив відвід складу суду у зв?язку із порушенням порядку визначення складу суду, враховуючи, що підсудність справи було передано Головою Верховного Суду до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області (де було проведено підготовче судове засідання), а після повернення справи до Ірпінського міського суду Київської області склад суду повинен був визначатись заново і здійснюватися підготовче судове засідання. Крім того, вказував, що за клопотанням прокурора суд незаконно направив справу до апеляційного суду для вирішення підсудності справи. Також суд не звертає уваги на посилання сторони захисту на те, що прокурором не додаються докази до її клопотання про продовження дій запобіжних заходів відносно обвинувачених, що ставить під сумнів його неупередженість.
Захисник ОСОБА_7 та обвинувачені підтримали заявлений відвід.
Прокурори заперечували проти заяви про відвід складу суду, оскільки він заявлений безпідставно.
Оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку, що відвід складу суду не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до п. 5 ч.1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участі у розгляді кримінального провадження у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Згідно з ч. 3 ст. 35 КПК України 3. визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Частиною 6 ст. 34 КПК України передбачено, що суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини, передбачені частиною першою цієї статті.
Судом встановлено, що обвинувальний акт в даному кримінальному провадженні надійшов до Ірпінського міського суду Київської області 02.10.2020 р. і в цей же день протоколом автоматизованого розподілу справ головуючою суддею по справі було визначено ОСОБА_11 .
На підставі рішення зборів суддів Ірпінського міського суду Київської області від 07.10.2020 р. протоколом автоматизованого розподілу справ від 07.10.2020 р. головуючим суддею по справі було визначено ОСОБА_1 .
У зв?язку із надходженням клопотання обвинуваченого ОСОБА_9 ухвалою суду від 01.09.2021 р. було вирішено здійснювати розгляд справи колегіально.
На підставі цієї ухвали протоколом автоматизованого розподілу справ від 01.09.2021 р. для розгляду справи визначено колегію у складі: головуючий суддя ОСОБА_1 , члени колегії судді ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .
Згідно розпорядження Голови Верховного Суду від 06.03.22 № 1/0/9-22 територіальну підсудність справ Ірпінського міського суду Київської області було передано Переяслав-Хмельницькому міськрайонному суду Київської області.
Судом встановлено, що Переяслав-Хмельницьким міськрайонним судом Київської області в рамках даного провадження було вирішено клопотання прокурора про продовження дії запобіжних заходів щодо обвинувачених.
Сама справа до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області не передавалась.
Розпорядженням Голови Верховного Суду від 19.05.22 № 30/0/9-22 було відновлено територіальну підсудність справ Ірпінського міського суду Київської області із 20.05.2022 року. Переяслав-Хмельницькому міськрайонному суду Київської області доручено забезпечити розгляд справ (проваджень), які до 19.05.2022 року включно надійшли на розгляд цього суду відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 06.03.22 №1/0/9-22.
Виходячи із матеріалів кримінальної справи та ухвали Київського апеляційного суду від 13.06.2022 р., враховуючи, що справа до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області не передавалась, дане кримінальне провадження підсудне Ірпінському міському суду Київської області.
Таким чином, зважаючи на те, що справа після зміни підсудності не надходила до Ірпінського міського суду Київської області, були відсутні підстави для нового визначення складу суду і початку розгляду справи із підготовчого судового засідання.
При цьому, суд не приймає до уваги посилання захисників на те, що Переяслав-Хмельницьким міськрайонним судом Київської області вже здійснювалось підготовче судове засідання в даному кримінальному провадженні, оскільки оригінали обвинувального акту і долучених до нього доказів постійно знаходились в Ірпінському міському суді Київської області, а Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області лише вирішував клопотання прокурора щодо тримання обвинувачених під вартою.
Отже, колегією суддів правомірно продовжено розгляд справи зі стадії, на якій було оголошено перерву у судовому засіданні, без визначення нового складу суду і проведення нового підготовчого судового засідання.
Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участі у розгляді кримінального провадження за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10.12.2009 р.), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, та "Веттштайн проти Швейцарії" п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).
Суду не надано доказів того, що існують обставини, які викликають сумнів у неупередженості складу суду.
Обґрунтування заяви про відвід у зв`язку із сумнівами в неупередженості суду по суті зводяться із непогодженням з ухвалами суду про продовження дії запобіжного заходу відносно обвинувачених, але сам факт непогодження особи із постановленими суддею рішеннями не може свідчити про неупередженість судді і бути підставою для його відводу.
В разі непогодження учасника провадження із ухвалою суду така особа має право оскаржити її в апеляційному порядку, а не заявляти відвід складу суду. Такий безпідставний відвід адвоката вказує на тиск на суд, щоб досягнути бажаного результату, а також здійснений з метою затягування розгляду справи.
Направлення справи до апеляційного суду для вирішення клопотання прокурора про визначення підсудності справи суд вважає законним, оскільки це необхідно для забезпечення права сторони звернутись з подібним клопотанням на підставі ч. 2 ст. 34 КПК України, де зазначено в тому числі, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за клопотанням сторін.
Таким чином, відсутні докази наявності обставин, які б підтверджували упередженість та необ?єктивність суддів, які входять до складу колегії в даній справі.
Отже, на підставі викладеного відсутні підстави для задоволення відводу суду, заявленого захисником.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 82 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви захисника ОСОБА_8 про відвід суду.
Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали буде складено у строк до п`яти днів і проголошено 20.06.2022 р. о 13 год 45 хв в приміщенні Ірпінського міського суду.

С у д д і :

ОСОБА_2 ОСОБА_12