У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2022 року справа № 542/608/22

провадження № 1-кс/542/122/22

Слідчий суддя Новосанжарського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Скарга мотивована тим, що у травні 2022 року ОСОБА_2 звернулася до відділення поліції №3 Полтавського районного управління поліції (смт Нові Санжари) із заявою про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 164 КК України.

В своїй заяві просила зобов`язати уповноважених посадових осіб відділення поліції №3 Полтавського районного управління поліції Головного Управління Національної Поліції в Полтавській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_2 від 19 травня 2022 року та розпочати досудове розслідування.

Зазначила, що 27 червня 2022 року вона звернулася до відділу поліції, щоб уточнити як проходить розслідування, за її заявою, на що отримала письмову відповідь, зі змісту якої вбачається, що з батьком дитини працівниками поліції було проведено бесіду.

Вказала також, що станом на день подання скарги відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_2 не внесені.

Слідчий суддя, вивчивши зміст даної скарги вважає за необхідне повернути її, виходячи з наступного.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Частиною 1 статті 304 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Частиною 3 ст. 115 КПК України передбачено, що при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Відповідно до частини 5 цієї ж статті при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що невнесення слідчим відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є бездіяльністю слідчого, яка не оформлюється постановою слідчого чи прокурора, тобто скарга на бездіяльність слідчого подається особою протягом десяти днів з моменту бездіяльності.

З матеріалів, доданих до скарги встановлено, що заява про вчинення кримінального правопорушення скаржницею була подана 19 травня 2022 року.

Приписами частини 4 статті 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

В силу частини 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно з Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події затв. наказом МВС від 08 лютого 2019 року за № 100, а саме абзацами 3-4 Розділу ІІІ Заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення. Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особу, яка виконує його обов`язки.

Отже, оскільки уповноважена особа зобов`язана не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування, строк внесення заяви ОСОБА_2 до Єдиного реєстру досудових розслідувань закінчився відповідно 20 травня 2022 року.

За таких обставин, початок строку бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР за наданим повідомленням повинен обчислюватися з 20.05.2022, саме з цього часу, протягом 10-ти днів ОСОБА_2 мала право звернутися до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність, проте, у відведений законодавством строк, вона цього не зробила, звернувшись до слідчого судді зі скаргою 29 червня 2022 року, з суттєвим порушенням строку на оскарження бездіяльності посадових осіб органу досудового розслідування.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин. Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду (ч. 1 ст. 117 КПК України).

Однак, заявниця не заявила клопотання про поновлення пропущеного строку для звернення до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність.

Водночас, скаржниця не зазначає обставин, які унеможливлювали звернення до суду зі скаргою в період з 20 травня 2022 по 30 травня 2022 року.

Крім того, заявниця до скарги не навела жодних мотивів в обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення зі скаргою, отже, виходячи з принципів змагальності та диспозитивності кримінального процесу, передбачених ст. 7 КПК України, та наведених вище положень ст. 304 КПК України, у слідчого судді відсутні повноваження для вирішення питання про поновлення строку без наявності відповідного клопотання та без встановлення поважності причин пропуску строку звернення зі скаргою.

За таких обставин слідчий суддя, відповідно до положень п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України прийшов до висновку про повернення скарги, як такої, що подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України та з огляду на відсутність заяви про його поновлення.

Разом з тим, слідчий суддя роз`яснює, що заявниця може повторно звернутись до Відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області з аналогічною заявою, та у разі невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у десятиденний строк звернутися до суду зі скаргою в порядку ст. 214 КПК України, та оскаржити бездіяльність.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді бездіяльності органу досудового розслідування має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Слідчий суддя звертає увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження бездіяльності органу досудового розслідування, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Разом з тим, зміст скарги та додані до неї матеріали не містять жодних доводів на підтвердження обставин, які об`єктивно перешкоджали заявниці реалізувати своє право на звернення зі скаргою в межах визначеного процесуального строку.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя прийшов до висновку про повернення скарги.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У рішенні у справі «Мельник проти України» (Melnyk v. Ukraine) від 28.03.2006, заява № 23436/03, ЄСПЛ нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (рішення у справі Golder v. the United Kingdom від 21.02.1975, серія A № 18, п. 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги.

На підставі наведеного, керуючись ст. 303, 304, 309, КПК України,-

постановив :

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб відділення поліції №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області - повернути особі, яка подала скаргу.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Роз`яснити, що відмова у поновленні строку на оскарження та повернення скарги не позбавляє ОСОБА_2 права на повторне звернення із заявою до правоохоронних органів про вчинене кримінальне правопорушення в межах строку давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1