ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/90/22 Справа № 694/340/22 Категорія: ст. 303 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

Суддя-доповідач ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Секретар ОСОБА_5

за участі:

скаржника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 25.02.2022 року про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

в с т а н о в и в :

22.02.2022року ОСОБА_6 звернувся в суд зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
В обгрунтування поданої скарги ОСОБА_6 вказує, що 08.02.2022 року, він направив до Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області заяву про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 397 КК України, в якій повідомив про те, що 29.11.2021 року між ним, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було укладено договір про надання правничої (правової) допомоги № 37.
17.12.2021 року ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 направив засобами поштового зв`язку на адресу Лисянської селищної ради (пл. Миру, 30, смт. Лисянка, Звенигородського району, Черкаської області, 19300) адвокатський запит № 23 з проханням протягом п`яти робочих днів надати відповідну інформацію та засвідчені в установленому порядку копії відповідних документів (наведених у скарзі заявником)
ОСОБА_6 посилається, що відповідно до відстеження на сайті АТ «Укрпошта» за результатами номеру, зазначеного у фіскальному чеку, був вручений адресату особисто 21.12.2021 року.
Проте, адвокатський запит відповідно до вимог та у строки, встановлені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» розглянуто не було і відповіді не отримано, що призвело до порушення гарантій діяльності адвоката, не можливістю здійснення повноважень щодо представництва інтересів клієнта, в результаті чого було завдано моральної шкоди його діловій (професійній) репутації, тому в таких діях невідомих осіб вбачаються ознаки скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 397 КК України.
Дана заява відповідно до тренінгу Укрпошти була отримана суб`єктом оскарження 15.02.2022 року.
Скаржник просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування за його заявою, надіслати витяг з ЄРДР та пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.
Всупереч ст. 214 КПК України уповноважені на вчинення відповідних дій посадові особи Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області, відомості до ЄРДР не внесли.
У зв?язку з цим, скаржник ОСОБА_6 просив слідчого суддю визнати бездіяльність посадових осіб неправомірною та зобов?язати Звенигородське РВП ГУНП в Черкаській області внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування; надіслати заявнику витяг з ЄРДР та пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.
Ухвалою слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 25.02.2022 року у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовлено.
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні скарги, слідчий суддя виходила з того, що доводи скарги є необґрунтованими, а викладені у заяві обставини не містять даних, які б достовірно свідчили про наявність події злочину, в розумінні положень ст. 11 КК України, а тому дійшла висновку, що підстав для задоволення скарги не вбачається.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді про відмову у задоволенні скарги, ОСОБА_6 оскаржив ухвалу в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу на вказану ухвалу слідчого судді.

Скаржник ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від 25.02.2022 року скасувати та постановити нову ухвалу. Зобов`язати посадових осіб Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області внести відомості до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 08.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 397 КК України та надати витяг з Єдиного реєстру досудового розслідування, як документ, що підтверджує факт реєстрації відомостей про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_6 вказує, що слідчий суддя під час розгляду скарги дійшла хибного висновку про те, що підстав для порушення кримінального провадження не вбачається. За таких обставин, скаржник вважає ухвалу слідчого судді незаконною, необґрунтованою та такою, що не відповідає вимогам КПК України внаслідок чого така ухвала підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

ОСОБА_6 посилається, що слідчим суддею не взято до уваги положення абзацу 24 підпункту 1.1. пункту 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 12.01.2017 року № 9-49/0/4-17), у якому вказується, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Скаржник вказує, що у абзаці 22 п. п. 1.1. п. 1 вказаного Узагальнення зазначено, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Тож, беручи до уваги питання, що вирішуються під час розгляду зазначеного виду скарги, оцінка у процесуальних рішеннях слідчого судді фактичних обставин, викладених у заяві про злочин, є неприпустимою.

Скаржник вважає, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги скаржника на бездіяльність посадових осіб, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно було врахувати, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення.

Також в апеляційній скарзі вказується, що слідчий суддя, не маючи процесуального рішення слідчого із зазначенням обставин та мотивів, очевидно не могла прийти до висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та встановити, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, що явно суперечить висновкам, наведених в постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.01.2019 року у справі № 818/1526/18.

Апеляційна скарга обґрунтовується тим, що слідчий суддя позбавлена можливості надавати оцінку обставинам, викладеним в заяві про вчинення кримінального правопорушення, оскільки це є пряма прерогатива слідчого або прокурора, то ще й цілком безпідставно лише частково розкриває зміст ст. КК України, у якій подана заява.

Заслухавши суддю - доповідача, вивчивши матеріали скарги, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_6 підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Такий порядок, перелік випадків і суб?єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування регламентований та передбачений ст. 303 КПК України.
Відповідно до положень ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов?язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
У відповідності до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 Цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дій або бездіяльності.

Слідчим суддею встановлено, що 08.02.2022 року ОСОБА_6 було направлено до Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області заяву про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 397 КК України. В заяві він повідомив про те, що 29.11.2021 року між ним, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було укладено договір про надання правничої (правової) допомоги № 37.
17.12.2021 року ним, в інтересах ОСОБА_7 було направлено засобами поштового зв`язку на адресу Лисянської селищної ради (пл. Миру,30, смт. Лисянка, Звенигородського р-ну, Черкаська обл., 19300) адвокатський запит № 23 з проханням протягом п`яти робочих днів надати відповідну інформацію та засвідчені в установленому порядку копії відповідних документів (наведених у скарзі заявником), який відповідно до відстеження на сайті АТ «Укрпошта» за результатами номеру, зазначеного у фіскальному чеку був вручений адресату особисто 21.12.2021 року.
Разом з тим, адвокатський запит згідно до вимог та у строки, встановлені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» розглянуто не було і відповіді не отримано, що призвело до порушення гарантій діяльності адвоката, не можливістю здійснення повноважень щодо представництва інтересів клієнта, в результаті чого було завдано моральної шкоди його діловій (професійній) репутації, тому в таких діях невідомих осіб вбачаються ознаки скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 397 КК України.
Дана заява відповідно до тренінгу Укрпошти була отримана суб`єктом оскарження 15.02.2022 року.
Скаржник просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування за його заявою, надіслати витяг з ЄРДР та пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.
Як вбачається з матеріалів скарги, станом на дату подання скарги, відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 не внесено та відповідний витяг з нього скаржнику не вручено.

За приписами ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов?язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.
Отже, початок бездіяльності у разі невнесення відомостей починається саме через 24 години після отримання уповноваженою особою заяви про кримінальне правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. п. 2 п. 1 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора, від 30 червня 2020 року № 298 (далі з текстом Положення), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявленні з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 4, 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п. п. 7 п. 2 розділу II вказаного Положення до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення.

Таким чином, ч. 1 ст. 214 КПК України містить імперативний припис, згідно із яким слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 год. після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Частиною четвертою цієї норми КПК України встановлено, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Тому вимоги даної норми КПК України не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються. Відтак, чітко забороняється відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто інформація про правопорушення має без будь-яких застережень вноситися до ЄРДР.

Колегія суддів апеляційного суду вважає за важливе звернути увагу, що чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Натомість, слідчим суддею в ухвалі від 25.02.2022 року жодним чином не надано правової оцінки бездіяльності органу досудового розслідування слідчому відділу Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви ОСОБА_6 .

Таким чином, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що слідчим суддею не належним чином перевірено обставини, викладені в скарзі виключно саме щодо фактів бездіяльності та не надано належної оцінки в матеріалах справи доказам, не досліджено докази, які вказують на допущену бездіяльність.

Із вказаного слідує, що слідчий суддя об`єктивно не з`ясувала обставин справи, не дослідив обставин, з`ясування яких мало істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, з огляду на чіткий обов`язок внесення слідчим чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання в межах регламентованого ст. 214 КПК України 24 годинного строку, та взагалі не навів належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення, тобто слідчий суддя допустив неповноту судового розгляду, яка перешкодила ухвалити законне та обґрунтоване рішення, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 409 КПК України є підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції.

Колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне вказати, що, розглядаючи скаргу, слідчий суддя надав оцінку самій заяві про вчинення кримінального правопорушення на предмет наявності ознак злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягала у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В апеляційній скарзі скаржник посилається, що слідчим суддею не взято до уваги положення абзацу другого четвертого підпункту 1.1. пункту 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 12.01.2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім того, в абз. 22 п.п. 1.1.п.1 вказаного Узагальнення зазначається, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Приймаючи до уваги вище викладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя не звернула належної уваги на доводи скаржника, та не вирішила питання під час розгляду зазначеного виду скарги щодо оцінки бездіяльності органу досудового розслідування, не надано оцінки у процесуальних рішеннях слідчого судді фактичним обставинам, викладених у заяві про злочин, що є неприпустимим.

З метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги скаржника на бездіяльність посадових осіб, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно було врахувати, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення.

Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Натомість, як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді від 25.02. 2022 року, слідчий суддя замість дослідження факту бездіяльності, оцінила заяву про вчинення кримінального правопорушення, зокрема, складові частини складу злочину, не маючи для цього достатніх повноважень, та вказаним обґрунтувала свою відмову у задоволені скарги, що є порушенням вимог процесуального закону.

За таких обставин, колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя районного суду прийшла до помилкового висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 від 25.02.2022 року на бездіяльність органу досудового розслідування Звенигородського ВП ГУНП України в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Апеляційна скарга ОСОБА_8 підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 25.02.2022 року скасуванню, з постановленням нової ухвали про зобов`язання посадових осіб Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області внести відомості до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 08.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 397 КК України та надання витягу з Єдиного реєстру досудового розслідування.

Керуючись ст. 303, 304, 309, 310, 376, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - задовольнити.

Ухвалу слідчого суду Звенигородського районного суду Черкаської області від 25.02.2022 року про відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР скасувати, постановити нову ухвалу.

Зобов`язати посадових осіб Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області внести відомості до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 08.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 397 КК України, та надати витяг з Єдиного реєстру досудового розслідування.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя доповідач:

Судді :