Справа № 631/302/22
Провадження № 1-кп/631/76/22
У Х В А Л А
п р о н а п р а в л е н н я к р и м і н а л ь н о г о п р о в а д ж е н н я
з о д н о г о с у д у д о і н ш о г о

13 липня 2022 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю

з боку сторони обвинувачення:

прокурора ОСОБА_2

а також:

секретаря судового засідання ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області справу за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України,-

в с т а н о в и в:

На виконання приписів пункту 3 частини 2 статті 283 та у порядку, передбаченому статтями 291 та 293 Кримінального процесуального кодексу України, керівник Красноградської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 надіслав до Нововодолазького районного суду Харківської області обвинувальний акт із доданими до нього документами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, що зареєстровано за вхідним № 1485/22-вх від 17.06.2022 року із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/302/22 (провадження № 1-кп/631/76/22) (а. с. 9, 11).

Зазначений обвинувальний акт із доданими до нього документами, складений 15.06.2022 року слідчим СВ Красноградського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 за адресою: вулиця Лермонтова, будинок № 84, кабінет № 30, місто Красноград, Харківська область,- та затверджений того ж дня прокурором заступником керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 за адресою: вулиця Бєльовська, будинок № 73-а, місто Красноград, Харківська область,- відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, обліково-статистичної картки справи та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, в день надходження переданий на розгляд головуючого судді ОСОБА_1 (а. с. 1 4, 5 - 8, 11).

Ухвалою, постановленою Нововодолазьким районним судом Харківської області 17.06.2022 року, розпочато підготовче провадження та призначено підготовче судове засідання по справі з єдиним унікальним № 631/302/22 (провадження № 1-кп/631/76/22) у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, професійним суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області за участю сторін та інших учасників судового провадження, передбачених частиною 2 статті 314 Кримінального процесуального кодексу України (а. с. 12 14).

Потерпіла ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_4 у підготовче судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце його проведення були повідомлені своєчасно та належним чином згідно із вимогами кримінального процесуального кодифікованого закону України, проте звернулась до суду із відповідними заявами, зареєстрованим за вхідним № 1565/22-вх та № 1564/22-вх від 30.06.2022 року, з проханням провести підготовче провадження за їх відсутності (а. с. 18, 20, 19).

Абзац 2 пункту 2 Листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» роз`яснює, що неприбуття для участі у підготовчому судовому засіданні учасників судового провадження (крім прокурора, за винятком випадків, коли кримінальне провадження здійснюється у формі приватного обвинувачення в порядку частини 4 статті 26 Кримінального процесуального кодексу України), які належним чином повідомлені про дату, час і місце проведення такого засідання (при цьому суд повинен переконатися, що таке повідомлення мало місце), не перешкоджає його проведенню, крім випадків, визначених законом, зокрема:
1) якщо обвинувачений, потерпілий звернувся з клопотанням (виявив бажання) бути присутнім під час підготовчого судового засідання, але з невідомих причин не зявився до суду у визначений час, суд вправі відкласти судове засідання;
2) якщо відсутність учасника підготовчого судового засідання зумовлена поважними причинами, суд може прийняти рішення про відкладення судового засідання;
3) у разі відсутності обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, для можливості реалізації останнім права, передбаченого статті 384 кримінального процесуального кодифікованого закону України, щодо розгляду кримінального провадження судом присяжних, суд зобов`язаний відкласти судове засідання;
4) якщо обвинувальний акт надійшов до суду з підписаною між сторонами угодою, участь сторін такої угоди відповідно до частини 2 статті 474 цього ж кодексу є обов`язковою, то відкладення судового засідання також є обов`язковим;
5) якщо одна зі сторін заперечує проти проведення підготовчого судового засідання за відсутності учасника судового провадження, який не з`явився, суд вправі відкласти судове засідання;
6) якщо до суду надійшло клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, участь сторін кримінального провадження та потерпілого згідно з частиною 1 статті 288 зазначеного вище процесуального кодексу України обов`язково, а тому суд зобов`язаний відкласти судове засідання.

Керуючись наведеними приписами, беручи до уваги, що Верховний Суд до сих пір не відійшов від цієї позиції, ураховуючи, що потерпіла та обвинувачений особисто отримали судовий виклик, здійснений за тиждень до дати підготовчого судового засідання, а саме: 21 їх викликано на 30 червня 2022 року,- й звернулись до суду із клопотанням здійснити підготовче провадження за їх відсутності, за умови, що жоден з учасників провадження (ані з боку сторони обвинувачення, ані з боку сторони захисту) не заперечував проти проведення підготовчого судового засідання за відсутності цих осіб, суд, порадившись на місці, прийшов до висновку про можливість здійснити підготовче провадження за їх відсутності.

Під час підготовчого судового засідання прокурор - заступник керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , який на підставі приписів статей 36 і 37 Кримінального процесуального кодексу України має відповідні повноваження та діє на підставі постанови про створення групи прокурорів, прийнятої ним же, вважав, що зазначене кримінальне провадження підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області, підстав для його закриття чи повернення обвинувального акту не вбачається, так як той складений у повній відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства України. Судовий розгляд справи з єдиним унікальним № 631/302/22 (провадження № 1-кп/631/76/22) слід здійснювати у відкритому судовому засіданні за участю прокурора, потерпілої та обвинуваченого й просив призначити судовий розгляд справи за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, у відкритому судовому засіданні суддею одноособово. Заяв та клопотань не мав.

За наслідками підготовчого провадження ухвалою, постановленою 30.06.2022 року Нововодолазьким районним судом Харківської області, призначено судовий розгляд справи з єдиним унікальним № 631/302/22 (провадження № 1-кп/631/76/22) за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, як таке, що підсудне Нововодолазькому районному суду Харківської області.

Проте, ухвалюючи вказане судове рішення, місцевий загальний суд припустився помилки внаслідок неоднозначного тлумачення чинного кримінального процесуального законодавства України, зокрема, частини 9 статті 615 Кримінального процесуального кодексу України (в редакції Закону України № 2201-ІХ від 14.04.2022 року).

Натомість, встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 7 Загальної декларації прав людини, прийнятої і проголошеної резолюцією 217 A (III) Генеральної Асамблеї ООН від 10.12.1948 року й ратифікованої Українською РСР у 1973 році, та частина 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, прийнятої 16.12.1966 року Генеральною Асамблеєю ООН й ратифікованої Указом Президії Верховної Ради Української РСР № 2148-VIII від 19.10.1973 року.

За допомогою правил про підсудність також забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом, яка наголошується змістом статті 24 Основного Закону нашої Держави, прийнятого 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями) та статті 10 Кримінального процесуального кодексу України № 4651-VІ від 13.04.2012 року (із змінами та доповненнями).

Відтак, будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Імперативним приписом частини 1 статті 30 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим кодексом.

Отже загальні правила територіальної підсудності обумовлені змістом частини 1 статті 32 кримінального процесуального кодифікованого акту України, тобто - кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Одночасно із цим стаття 7 Кримінального процесуального кодексу України регламентує, що зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (частина 1 цієї статті).

Однак вказана норма процесуального права зазнала змін у зв`язку із набранням з 01.05.2022 року чинності Законом України № 2201-ІХ від 14.04.2022 року «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» шляхом доповнення її частиною третьою такого змісту: «Зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених розділом IX-1 цього Кодексу».

Дійсно, на законодавчому рівні, а саме статтею 64 Конституції України передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень.

Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначаються Законом України «Про правовий режим воєнного стану» № 389-VIII від 12.05.2015 року (зі змінами та доповненнями), стаття 1 якого обумовлює, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Аналогічне за своїм змістом визначення воєнного стану містить у собі й абзац 13 частини 1 статті 1 Закону України «Про оборону України» № 1932-ХІІ від 06.12.1991 року (в редакції Закону № 2020-ІІІ від 05.10.2000 року (зі змінами та доповненнями).

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року, що затверджений Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022 року, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оброни України введений воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Також, Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року, затвердженим Законом України № 2119-ІХ від 15.03.2022 року, у зв`язку із триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оброни України продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Окрім того, Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 року, затвердженим Законом України № 2212-ІХ від 21.04.2022 року, у зв`язку із триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оброни України продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Зараз, відповідно до Указу Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року, що затверджений Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022 року, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оброни України продовжено строк дії воєнного стану в України з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Відтак, в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введений й продовжений, зокрема, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб воєнний стан.

Наведеним вище Законом України № 2201-ІХ від 14.04.2022 року статтю 615 Кримінального процесуального кодексу України «Особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану» викладено в новій редакції.

Зокрема, абзац 1 частини 9 цієї статті визначає, що під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Вивчаючи зазначену новелу, суд ознайомився з пояснювальною запискою до проекту Закону України № 2201-ІХ від 14.04.2022 року «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», в якій вказано, що ним додатково регламентуються правила територіальної підсудності кримінального провадження в умовах введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного, надзвичайного стану. Проте не врахував зміст висновку Головного комітету Верховної Ради з цього приводу від 22.03.2022 року щодо того, що цим законом уточняються правила територіальної підсудності.

Саме через це, суд припустився помилки у тлумаченні змісту норми процесуального права, викладеної в частині 9 статті 615 Кримінального процесуального кодексу України, та хибно вважав, що з 01.05.2022 року обвинувальні акти скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством, тобто через призму частини 1 статті 7 вказаного кодексу згідно із правилом частини 1 статті 32 кримінального процесуального кодифікованого закону України.

Натомість, саме з дня набрання чинності Законом України № 2201-ІХ від 14.04.2022 року, діє імперативне правило територіальної підсудності, відповідно до якого під час дії воєнного стану всі обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, за включенням тих, що підсудні Вищому антикорупційному суду, скеровуються та розглядаються судами:
а) в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування;
б) і тільки у разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя:
- найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя;
- або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

На аналогічній правовій позиції стоїть й Верховний Суд, який як найвищий суд у системі судоустрою України, забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій (тобто сталість та єдність судової практики) у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом, зокрема, у своїх ухвалах, постановлених у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду, прийнятій 23.06.2022 року в межах справи з єдиним унікальним № 295/4918/22 (провадження № 51-1757впс22) та у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду, прийнятій 27.06.2022 року в межах справи з єдиним унікальним № 296/1292/22 (провадження № 51-1756впс22).

Як убачається із матеріалів справи з єдиним унікальним № 631/302/22 (провадження № 1-кп/631/76/22) за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, обвинувальний акт із доданими до нього документами, складений 15.06.2022 року слідчим СВ Красноградського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 за адресою: вулиця Лермонтова, будинок № 84, кабінет № 30, місто Красноград, Харківська область,- та затверджений того ж дня прокурором заступником керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області Чубом Русланом Миколайовичем за адресою: вулиця Бєльовська, будинок № 73-а, місто Красноград, Харківська область.

З наведеного достеменно вбачається, що на підставі пункту 3 частини 2 статті 283 Кримінального процесуального кодексу України прокурором, який здійснює процесуальне керівництво в ньому, формою закінчення вказаного досудового розслідування визначено звернення до суду з обвинувальним актом, проте безпідставно 17.06.2022 року скеровано його до Нововодолазького районного суду Харківської області, адже:

1)на час надходження вказаного обвинувального акту разом із доданими до нього документами до суду в Україні діє воєнний стан та є чинною редакція частини 9 статті 615 Кримінального процесуального кодексу України згідно із Законом України № 2201-ІХ від 14.04.2022 року.

2)досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, здійснювалось і закінчено слідчим, а процесуальне керівництво вчинялось і обвинувальний акта затверджувався прокурором, які територіально знаходяться у місті Красноград Харківської області та перебувають під територіальною юрисдикцією Красноградського районного суду Харківської області.

3)безпосередньо перевіривши відкрите електронне джерело офіційний веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки Красноградського районного суду Харківської області, судом встановлено, що у період з 17.06.2022 року та по теперішній час правосуддя цим місцевим загальним судом здійснюється у штатному режимі та його діяльність не припинена.

До того ж, на підставі частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (зі змінами та доповненнями) у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Відповідне рішення стосовно Красноградського районного суду Харківської області (у цей період - розпорядження Голови Верховного Суду) не виносилось, отже, територіальна підсудність цього суду змінена не була.

Також Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

Отже, місто Красноград є центром новоутвореного Красноградського району Харківської області, та на цей час він не є місцем активних бойових дій, проте таки ведуться на території Харківського району Харківської області, до якого віднесене селище міського типу Нова Водолага, на території якого розміщена будівля Нововодолазького районного суду Харківської області.

З урахуванням наведеного законно обґрунтованих підстав здійснювати судочинство у цій справі Нововодолазьким районним судом не має, проте наявні усі підстави вважати, що вказане кримінальне провадження належить до територіальної підсудності саме Красноградського районного суду Харківської області.

Вичерпний перелік підстав для направлення кримінального провадження з одного суду до іншого визначений статтею 34 Кримінального процесуального кодексу України й розширеному тлумаченню не підлягає.

Відтак, пунктом 1 частини 1 вказаної статті передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що воно надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Цей принцип має важливе значення для належного відправлення правосуддя й прямо випливає з основних засад судочинства, обумовлених статтею 125 Конституції України та засад кримінального провадження, визначених главою 2 кримінального процесуального кодифікованого закону України.

Порушення правила підсудності на підставі пункту 6 частини 2 статті 412 Кримінального процесуального кодексу України належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, та тягне за собою безумовне скасування ухвалених у подальшому у такому провадженні судових рішень.

Крім того, підпунктом «а» пункту 1 частини 1 статті 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддю може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження з підстав умисного або внаслідок недбалості незаконної відмови в доступі до правосуддя (у тому числі незаконної відмови в розгляді по суті позовної заяви, апеляційної, касаційної скарги тощо) або іншого істотного порушення норм процесуального права під час здійснення правосуддя, що унеможливило реалізацію учасниками судового процесу наданих їм процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків або призвело до порушення правил щодо юрисдикції або складу суду.

Отже, кримінальне провадження передається на розгляд іншого суд, якщо до початку судового розгляду виявилося, що воно надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Вирішуючи питання, чи можливе передати справу з єдиним унікальним № 631/302/22 (провадження № 1-кп/631/76/22) у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, суд покладається на роз`яснення частини 2 статті 347 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до яких судовий розгляд починається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акту, й приходить до висновку, що перешкод для застосування Нововодолазьким районним судом Харківської області положень пункту 1 частини 1 статті 34 вказаного кодексу немає, про що свідчить журнал судового засідання від 13.07.2022 року (а. с. 40).

Як регламентовано частиною 2 статті 34 Кримінального процесуального кодифікованого закону України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Крім того, частиною 3 вказаної статті передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Розв`язуючи питання, до якого суду слід звертатись задля передачі кримінального провадженням, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України з Нововодолазького районного суду до Красноградського районного суду Харківської області, суд керується Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської областей)», яким урахована неможливість здійснювати правосуддя під час воєнного стану Харківським апеляційним судом та у відповідності до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» змінено його територіальну підсудність й визначено її Полтавському апеляційному суду, й вважає, що у такому випадку мова йде саме про межі юрисдикції одного суду апеляційної інстанції та звертатись до Полтавського апеляційного суду.

Відтак, наведене питання, як вказано частиною 2 статті 34 Кримінального процесуального кодексу України вирішується за поданням місцевого суду.

При цьому, пункт 22 частини 1 статті 3 наведеного вище Кодексу визначає місцевий загальний суд як суд, який має право ухвалити вирок або постановити ухвалу про закриття кримінального провадження, а також Вищий антикорупційний суд у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до його підсудності цим Кодексом, а також апеляційний суд у випадку, передбаченому цим Кодексом.

Одночасно із цим, положеннями частини 1 статті 22 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що місцевий суд є судом першої інстанції і здійснює правосуддя у порядку, встановленому процесуальним законом.

Системний аналіз норм кримінального процесуального кодифікованого закону України дає можливість зробити висновок про те, що ним не врегульований процес складання такого процесуального документу як «подання».

Частиною 3 статті 3 Кримінального процесуального кодексу України обумовлено, що інші терміни, що вживаються в цьому Кодексі, визначаються спеціальними нормами у цьому Кодексі та інших законах України.

Таким законом є Закон України «Про судоустрій та статус суддів», який, між тим, передбачає можливість внесення подання тільки головою суду, і тільки з питань застосування заохочення або накладення дисциплінарного стягнення, й обумовлює, що голова місцевого суду здійснює повноваження, визначені законом, та з питань, що належать до його адміністративних повноважень, видає накази і розпорядження (пункт 3 і 10 частини 1 та частина 2 статті 24 Закону).

Відтак, до Полтавського апеляційного суду з питанням про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого слід звертатися саме Нововодолазькому районному суду Харківської області, обраному відповідно до приписів частини 1 і 11 статті 31 та статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, та шляхом постановлення у судовому засіданні до початку судового розгляду справи відповідної ухвали.

Таким чином, на підставі усього наведеного вище, з урахуванням факту надходження обвинувального акту із доданими до нього документами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, до Нововодолазького районного суду Харківської області під час дії воєнного стану в Україні у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення, беручи до уваги, що місцевий загальний суд, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування, здійснює судочинство і його діяльність не припинена та розпорядження Голови Верховного Суду про зміну підсудності цього суду не виносилось, тому його слід направити до суду апеляційної інстанції, в межах юрисдикції якого перебувають обидві судові установи задля вирішення питання про передання його на розглядд із суду, якому вона не підсудна, до іншого суду, визначено відповідно до змісту абзацу 1 частини 9 статті 615 Кримінального процесуального кодексу України.

Приходячи до такого, з огляду на абзац 2 частини 1 статті 34 кримінального процесуального кодифікованого закону України щодо можливості визначення Нововодолазького районного суду Харківської області як суду, якому до початку судового розгляду у виняткових випадках з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути його передано, за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, суд зазначає таке.

Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

Проте зміна адміністративно-територіального устрою не змінює автоматично систему судоустрою України, адже статтею 125 Конституції України та статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, однак місце вчинення кримінального правопорушення, місце мешканяя обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілої ОСОБА_7 і єдиного свідка ОСОБА_8 є село Охоче Красноградського районну Харківської області, яке раніше територіально належало до Нововодоазького районного суду Харківської області.

Оскільки метою зміни адміністративно-територіального устрою України законотворець визначив як оптимізацію діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, то застосування абзацу 2 частини 1 статті 34 Кримінального процесуального кодексу України з метою забезпечення оперативності та ефективності цього кримінального провадження як винятковий випадках мовити не можна.

Постановляючи ухвалу, суд також зазначає, що пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, система судоустрою у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою не приведена, тому ця справа пребуває в провадженні суду із належними юрисдикційними повноваженнями по відправленню правосуддя.

На підставі викладеного, керуючись статтями 24, 64 і 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями); статтею 17, частиною 1 статті 22, статтею 24, частиною 1 статті 106, частиною 7 статті 147 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» № 389-VIII від 12.05.2015 року (зі змінами та доповненнями); статтею 1 Закону України «Про оборону України» № 1932-ХІІ від 06.12.1991 року (в редакції Закону № 2020-ІІІ від 05.10.2000 року (зі змінами та доповненнями); Указами Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року та № 341/2022 від 17.05.2022 року, що затверджені Законами України № 2102-ІХ від 24.02.2022 року і № 2263-ІХ від 22.05.2022 року; Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів»; пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року; Ухвалами Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду, прийнятій 23.06.2022 року в межах справи з єдиним унікальним № 295/4918/22 (провадження № 51-1757впс22) та у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду, прийнятій 27.06.2022 року в межах справи з єдиним унікальним № 296/1292/22 (провадження № 51-1756впс22); абзацом 2 пункту 2 Листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», а також статтями 3, 7, 10, 30 - 35, частиною 2 статті 110, частиною 5 статті 115, статтями 134 138, 283, частиною 4 статті 291, частиною 1 статті 293, частиною 2 статті 369, частиною 3 статті 371, статтею 372, частиною 2 статті 392, частиною 5 статті 532, статтею 533 та частиною 9 статті 615 Кримінального процесуального кодексу України № 4651-VІ від 13.04.2012 року (із змінами та доповненнями), -

у х в а л и в:

Матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 березня 2022 року під № 90000173, щодо вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 286-1 Кримінального кодексу України, яким автоматизованою системою документообігу суду надано єдиний унікальний № 631/302/22 (провадження № 1-кп/631/76/22) направити до Полтавського апеляційного суду задля вирішення питання в межах юрисдикції суду апеляційної інстанції про їх передачу з місцевого загального Нововодолазького районного суду Харківської блаті на розгляд іншого суду - Красноградського районного суду Харківської області.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її постановлення. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачені частиною 1 статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала, що набрала законної сили, є обов`язковою для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Ухвалу постановлено, виготовлено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею у нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя ОСОБА_1