Справа № 932/2328/22
Провадження № 1-кс/932/1102/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 травня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Першотравенськ, українця, громадянина України, із середньою освітою, працюючого, одруженого, маючого на утриманні малолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, відповідно до якого сторона обвинувачення просить застосувати до гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Клопотання розподілено для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

На обґрунтування своїх доводів слідчий зазначає, що в провадженні СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000592 від 03.05.2022 року, відомості про яке внесені до ЄРДР з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово притягнутим до кримінальної відповідальності за злочини передбачені з незаконним обігом наркотичних, психотропних речовин з метою збуту, на шлях виправлення не став та знову вчинив кримінальне правопорушення пов`язане з незаконним обігом та збутом наркотичних, психотропних речовин.

Так, у ОСОБА_4 у невстановлений слідством час виник умисел на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини «метамфетамін», з метою його подальшого збуту для покращення свого матеріального становища та отримання прибутку.

Так, у невстановлений слідством час, у невстановленому місці, ОСОБА_4 придбав невстановлену кількість психотропної речовини «метамфетамін», при цьому розфасований на 28 сліп-пакетів.

Реалізовуючи свій злочинний намір, направлений на незаконне придбання та зберігання психотропної речовини «метамфетамін» обіг якої обмежено, з метою подальшого збуту, в невстановлений слідством час, ОСОБА_4 розпочав незаконно зберігати раніше придбану психотропну речовину «метамфетамін» за місцем свого постійного мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 .

Після чого, ОСОБА_4 з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, здійснив розфасування придбаної психотропної речовини «метамфітамін» на 28 сліп-пакетів, з метою подальшого збуту вказаних сліп-пакетів мешканцям міста Першотравенськ, та продовжив їх незаконно зберігати за місцем свого мешкання, з метою подальшого збуту до 03.05.2022.

Так, 03.05.2022 в період часу з 06 години 25 хвилин до 07 години 36 хвилин співробітниками Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , у ході проведення якого було виявлено та вилучено: психотропну речовину «метамфетамін», при цьому розфасований у 28 сліп-пакетів, в одному з яких знаходиться психотропна речовина - «метамфетамін». Маса метамфетаміну становить 0,0703 г., який відноситься до психотропних речовин, обіг якого обмежено.

Таким чином, ОСОБА_4 незаконно придбав невстановлену у ході досудового розслідування кількість психотропної речовини - «метамфітамін», який в подальшому розпочав незаконно зберігати за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , з метою подальшого збуту, зазначену психотропну речовину «метамфетамін», розфасований у 28 сліп-пакети, в одному з яких відповідно до висновку експерта №СЕ-19/104-22/10368-НЗПРАП знаходиться психотропна речовина «метамфетамін» маса якої становить 0,0703 г., який відноситься до психотропних речовин, обіг якого обмежено.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч. 1 ст. 307 КК України.

03.05.2022 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, і того ж дня повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 307 КК України.

За доводами клопотання, стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України. Слідство приходить до висновку про доцільність обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки матеріали кримінального провадження містять вагомі докази про вчинення останнім тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років. З наведених обставин слідчий просить клопотання задовольнити та обрати запобіжний захід, про який просить у клопотанні.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Підозрюваний частково визнав підозру, проте відмовився надавати будь-які показання в суді на підставі ст. 63 Конституції України.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Вислухавши сторону обвинувачення та сторону захисту, перевіривши наявність обґрунтованої підозри та ризиків, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, запобіжні заходи, є заходами забезпечення кримінального провадження та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

За положеннями ч. 5 ст. 131 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог, викладених у ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до рішення ЄСПЛ за скаргою № 25629/94 від «27» листопада 1997 року по справі «К.Ф. проти Німеччини», п. 57, обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину. Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

У п. «с» §1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачено, що законний арешт або затримання особи мають здійснюватися «за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення».

Дотримання стандарту доказування «обґрунтована підозра» оцінюється ЄСПЛ при встановленні порушення п. «с» §1 ст.5 та § 3 ст.5 конвенції щодо права на свободу та особисту недоторканність при затриманні особи та обранні стосовно неї запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням свободи. Уперше Суд дав визначення цьому стандарту в 1990 р. у рішенні у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom». Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Пізніше це визначення Суд не раз повторював при розгляді інших справ («Selahattin Demirtaє v. Turkey», п.161; «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan», п.88; «Erdagoz v. Turkey», п.51). Інакше кажучи, обмеження права на свободу та особисту недоторканність може мати місце лише за наявності обґрунтованої підозри, тільки суб`єктивного переконання (bona fide) недостатньо.

Обґрунтована підозра існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109).

З наданих слідчому судді матеріалів убачається, що слідчим відділом Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000592 від 03.05.2022 року, яке розпочато за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Встановлено, що гр. ОСОБА_4 незаконно придбав психотропну речовину, яку зберігав за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 . В подальшому підозрюваний здійснив розфасування психотропної речовини в 28 сліп пакетів, та продовжив зберігати вказану речовину, з метою подальшого її збуту.

Обґрунтованість підозри підтверджується протоколом проведення обшуку за місцем мешкання гр. ОСОБА_4 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , постановою про призначення судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин та їх аналогів; висновком експерта №СЕ-19/104-22/10368-НЗПРАП від 03.05.2022 року; протоколом огляду предмета; протоколом огляду гаражного приміщення № НОМЕР_1 , ГК «Центральний» по вул. Мечнікова у м. Першотравенськ; протоколом огляду квартири за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом затримання у порядку ст. 208 КПК України; повідомленням про підозру.

В судовому засіданні встановлено, що зібраних органом досудового розслідування достатньо для висновку про те, що гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 міг вчинити злочин, передбачений ч. 1 ст. 307 КК України, а тому підозра є обґрунтованою. Злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким (ст. 12 КК України).

З приводу наявності ризиків, на які посилається прокурор, слідчий суддя відзначає, що на існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує те, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, і розуміючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне діяння, може вчиняти спроби переховуватись від досудового розслідування та суду. Крім того, в Україні діє воєнний стан, м. Першотравенськ розташовано неподалік місця активних бойових дій, тому підозрюваний може ухилитись від явки до слідчого, прокурора. Відтак, цей ризик є доведеним.

Про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що підозрюваний схильний до вчинення злочинів, пов`язаних із незаконним обігом наркотичних та психотропних речовин, тому з метою отримання незаконного прибутку може вчинити новий злочин.

Слідчий суддя при застосуванні запобіжного заходу враховує особу та доведеність ризиків, і вважає можливим застосувати винятковий запобіжний захід, оскільки застосування навіть домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово, не зможе запобігти ризику вчинення нового злочину. Підозрюваний може продовжити збувати психотропні речовини за місцем проживання. Запобігання ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України можливе лише в умовах обмеження свободи, тому тримання під вартою в даному випадку є виправданим і не становить порушення прав підозрюваного.

Водночас альтернативним запобіжним заходом слід визначити заставу.

Так, з урахуванням ступеню тяжкості вчиненого злочину, майнового стану підозрюваного та обставин даного провадження, вважаю можливим визначити заставу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий розмір обґрунтовується тим, що доходи від збуту наркотичних засобів чи психотропних речовин, є суттєвими, тобто підозрюваний зможе внести заставу у такому розмірі, і одночасно з цим такий розмір буде стимулювати підозрюваного дотримуватись усіх покладених на нього обов`язків, якщо застава буде внесена.

З урахуванням вищезазначеного, клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 197, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого ОСОБА_6 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Визначити підозрюваному заставу 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень, 00 коп.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_4 , покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.

2) не відлучатися із м. Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або порушить інші покладені на нього цією ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 01.07.2022 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9