Справа № 686/5623/22
Провадження № 1-кс/686/7904/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Хмельницькому матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження №0000014, -

ВСТАНОВИВ:

30.08.2022 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням про скасування арешту на належне йому майно в межах кримінального провадження №0000014 від 04.03.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 113 КК України, а саме: мобільний телефон (смартфон) «Meizu Note 8», моделі «М822Н» (IMEI-1: НОМЕР_1 ), чорного кольору, з SIM-карткою оператора «Київстар» та абонентським номером « НОМЕР_2 », який був вилучений під час обшуку, проведеного 06.04.2022 року.

ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав подане клопотання з викладених у ньому підстав та просив його задоволити.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Заслухавши пояснення заявника та перевіривши матеріали клопотання приходжу до висновку, що вказане клопотання не може бути розглянуте по суті та підлягає поверненню з огляду на наступне.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.

Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч.1 ст.17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 та 2 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Якщо слідчому стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він зобов`язаний протягом п`яти днів з дня встановлення таких обставин письмово повідомити про них прокурора та проводити розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 р. №223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК), з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч.1 ст.306, ч.3 ст.234 КПК тощо).

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні слідчих та прокурорів до суду із клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до питання відкриття провадження у клопотаннях про скасування арешту, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі клопотання мають повертатися заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Слід зауважити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України. Одними з таких засад є законність (ст.7 ч.1 п.2 КПК України).

Згідно п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо така не підлягає розгляду в цьому суді, тобто подана з порушенням правил територіальної підсудності. У чинному КПК України прямо не передбачено повернення клопотань про скасування арешту майна у випадку подання такого з порушенням територіальної підсудності, однак в даному випадку слідчий суддя вважає за можливе застосувати аналогію закону, та застосувати вимоги п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України при розгляді вказаного клопотання.

Зі змісту листа заступника начальника СВ УСБУ у Хмельницькій області ОСОБА_4 №72/6/65/3191 від 01.09.2022 та доданих до нього матеріалів вбачається, що відповідно до вимог ст. 216 КПК України прокурором офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 26.08.2022 року було прийнято рішення про визначення підслідності у кримінальному провадженні №0000014 від 04.03.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 113 КК України, за слідчими Головного слідчого управління Служби Безпеки України.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту вищезазначеного майна подано з порушенням територіальної підсудності, а тому матеріали клопотання необхідно повернути заявнику для звернення за територіальною підсудністю.

На підставі викладеного, керуючись положеннями ст.ст. 32, 174, 304 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження №0000014 повернути заявнику.

Копію ухвали невідкладно вручити особі, яка подала клопотання разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді з дотриманням правил територіальної підсудності відповідно до ч.1 ст.32 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали оголошено 02.09.2022 року.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1