Справа № 761/7804/22
Провадження № 1-кс/761/4420/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2022 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

про накладення арешту на вилучене під час огляду майно у кримінальному провадженні №0000991, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене під час огляду майно у кримінальному провадженні №0000991, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Клопотання мотивоване тим, що у провадженні Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві, перебуває кримінальне провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000991 від 25.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява про те, що 25.04.2022 приблизно о 08 год. 02 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні магазину "Winetime" ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом вільного доступу викрав із вищевказаного приміщення грошові кошти, які належать ТОВ "ТС Плюс" "Winetime у розмірі 46 382 грн., та грошові кошти які належать ОСОБА_5 у розмірі 23 000 грн.. Загальна сума збитків складає 69 382 грн. після чого зник з місця вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим на власний розсуд.

Допитано в якості потерпілого ОСОБА_5 , який являється керуючим магазину «WineTime» та який повідомив про те, що 25.04.2022 до ОСОБА_5 зателефонував працівник вказаного магазину та повідомив, що по приїзду на своє робоче місце, він увійшов до підсобного приміщення магазину та виявив відсутність грошових коштів, які знаходились у сейфі та поряд на столі. В ході огляду приміщення встановлено, що двері до підсобки та до магазину не пошкоджено, тобто вони відчинялись рідним ключем. В подальшому потерпілим здійснено перегляд камер відео спостереження, які знаходяться в магазині та встановлено, що особа, яка увійшла до магазину та пройшла до підсобного приміщення являється гр. ОСОБА_4 , який перебуває на посаді комірника та має доступ до вказаного магазину. Таким чином у потерпілого є підстави вважати, щшо саме вказана особа причетна до викрадення грошових коштів.

В подальшому, в ході відпрацювання оперативної інформації співробітниками ВКП Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, виявлено громадянина, який причетний до вчинення вказаного кримінального правопорушення.
Даними громадянином виявився: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказана особа 25.04.2022, приблизно о 08 год. 00 хв., перебувала у приміщенні магазину «Winetime».

Надалі, вказану особу було запрошено до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, для подальшого з`ясування всіх необхідних обставин в рамках вказаного кримінального провадження.
26 квітня 2022 року, в ході проведення огляду особистих речей за адресою: АДРЕСА_2 , у приміщенні службового кабінету у гр. ОСОБА_4 виявлено та вилучено наступні речі: у лівій внутрішній кишені куртки грошові кошти у сумі 31 400 грн., купюрами номіналом по 500 та 200 грн., 200 доларів США, купюрами номіналом по 100 доларів кожна; у правій зовнішній кишені виявлено мобільний телефон марки «ZTE Blade A 51», IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору, без сім-картки, у чохлі чорного кольору; Крім цього, під час огляду сумки, яка була при ОСОБА_4 виявлено та вилучено наступні речі: коробку від мобільного телефону марки «ZTE Blade A 51», IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору та чек до нього, коробку від мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi 9-A», з чеком до нього, портативний зарядний пристрій «PowerBank- Reddox 10», чорного кольору; грошові кошти у сумі 1500 грн, купюрами номіналом по 500 грн. кожна.
Постановою слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві від 26 квітня 2022 року вилучене майно визнано речовими доказами в порядку ст. 98 КПК України.
На даний час в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, оскільки воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та може бути використано як доказ у кримінальному провадженні №0000991, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2022.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату та час судового розгляду, у судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву, в якій просив розгляд клопотання проводити без його участі.
Так, наразі виникла необхідність у застосуванні з метою досягнення дієвості кримінального провадження, заходу забезпечення провадження у вигляді арешту майна.
Враховуючи та узагальнюючи вищевикладене, з метою збереження речових доказів, до моменту з`ясування всіх подій та обставин розслідуваного кримінального провадження виникла необхідність у накладенні арешту на майно, тимчасово вилучене під час проведення огляду 26квітня 2022 року.
Дослідивши доводи щодо підстав накладення арешту на майно, копії матеріалів кримінального провадження, надані в обґрунтування доводів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
Так, у провадженні Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві, перебуває кримінальне провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000991 від 25.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Як убачається із матеріалів клопотання, накласти арешт на вказане тимчасово вилучене майно необхідно з метою збереження речових доказів, оскільки вилучені речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та конфіскації майна як виду покарання.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.
Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Також, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.
За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, тимчасово вилученого під час проведення огляду, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Разом з цим, зважаючи на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя виходить з того, що критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).
Дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею не встановлено негативних наслідків та обмежень застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження про який просить слідчий.
За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт нерухомого майна, з метою уникнення можливості його пошкодження, псування, знищення та забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна, тимчасово вилученого 26 квітня 2022 року під час проведення огляду, а саме: грошові кошти у сумі 31 400 грн., купюрами номіналом по 500 та 200 грн., 200 доларів США, купюрами номіналом по 100 доларів кожна, мобільний телефон марки «ZTE Blade A 51», IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору, без сім-картки, у чохлі чорного кольору, коробку від мобільного телефону марки «ZTE Blade A 51», IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору та чек до нього, коробку від мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi 9-A», з чеком до нього, портативний зарядний пристрій «PowerBank- Reddox 10», чорного кольору; грошові кошти у сумі 1500 грн, купюрами номіналом по 500 грн. кожна.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 170-173, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на вилучене під час огляду майно у кримінальному провадженні №0000991, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 26.04.2022, за адресою: АДРЕСА_2 , під час огляду, в рамках кримінального провадження № 0000991 від 25.04.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме на: грошові кошти у сумі 31 400 грн., купюрами номіналом по 500 та 200 грн., 200 доларів США, купюрами номіналом по 100 доларів кожна, мобільний телефон марки «ZTE Blade A 51», IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору, без сім-картки, у чохлі чорного кольору, коробку від мобільного телефону марки «ZTE Blade A 51», IMEI: НОМЕР_1 , чорного кольору та чек до нього, коробку від мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi 9-A», з чеком до нього, портативний зарядний пристрій «PowerBank- Reddox 10», чорного кольору; грошові кошти у сумі 1500 грн, купюрами номіналом по 500 грн. кожна

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1