У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 жовтня 2022року м. Полтава
Октябрський районний суд м. Полтави у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження № 0000255 від 28.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, працюючого ПП « ОСОБА_4 », раніше не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,-
ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 надійшло вищевказане клопотання слідчого, погоджене прокурором, відповідно до якого слідчий прохав застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ВП № 1 ХРУП № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000255 від 28.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Встановлено, що 22 лютого 2022 року Президент Російської Федерації, реалізуючи злочинний план, направив до Ради Федерації звернення про використання Збройних Сил РФ за межами РФ, яке було задоволено.

24 лютого 2022 року о 5 годині Президент Російської Федерації оголосив про рішення розпочати військову операцію в Україні.

У подальшому Збройними Силами РФ, які діяли за наказом керівництва РФ і ЗС РФ, здійснено пуск крилатих та балістичних ракет по аеродромам, військовим штабам і складам ЗС України, а також підрозділами ЗС та інших військових формувань РФ здійснено вторгнення на територію суверенної держави Україна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24 лютого 2022 року о 05:00 годині, за наказом Президента Російської Федерації ОСОБА_7 , Російська Федерація незаконно вторглась на територію України та здійснила збройний напад, застосовуючи Збройні Сили РФ та Федеральну службу військ національної гвардії Російської Федерації.

Так, одним із першочергових етапів реалізації злочинного умислу щодо збройного нападу на державу Україна передбачалося здійснення вторгнення найбільш підготовлених та мобільних підрозділів ЗС РФ, у тому числі спеціального призначення, на територію держави Україна для організації силових захоплень та взяття під контроль будівель і споруд, що забезпечують діяльність органів державної влади України з метою перешкоджання їх нормальній роботі та здійснення силового впливу на їх діяльність; блокування та взяття під контроль військових частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, підрозділів Національної гвардії України для перешкоджання їх законній діяльності щодо відсічі збройної агресії РФ, оборони України, захисту її суверенітету, територіальної цілісності та недоторканості; перекриття та блокування авіаційного, транспортного та морського сполучення по території держави Україна з метою недопущення пересування військових підрозділів ЗС України та представників правоохоронних органів для протидії збройній агресії ЗС РФ; пошкодження військових об`єктів ЗС України, які мають важливе оборонне значення та об`єктів, які мають важливе народногосподарське чи оборонне значення.

24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, строк дії якого в подальшому продовжено.

В ході досудового розслідування встановлено, що громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на тимчасово окупованій території Харківської області, Харківський район, с. Борисівка, у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 26.07.2022, діючи умисно та свідомо, реалізуючи свій раніше виниклий злочинний умисел, направлений на колабораційну діяльність з країною-агресором Російською Федерацією, добровільно зайняв посаду пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, а саме посаду старости с. Борисівка, Харківського району, Харківської області.

В подальшому, 26.06.2022 ОСОБА_4 , перебуваючи на території с. Борисівка, Харківського району, Харківської області, в якості активного учасника спільно з військовою посадовою особою незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, а саме військовослужбовцем збройних сил російської федерації з позивним « ОСОБА_8 », прийняв участь в організації та проведенні заходу, під час якого було оголошено про призначення ОСОБА_4 на посаду старости с. Борисівка, Харківського району, Харківської області району Харківської області», після чого останній оголосив про початок виконання своїх повноважень.

Підозра ОСОБА_4 повністю обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 .

Органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.111-1 КК України, яке згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк від 5 (п`яти) до 10 (десяти) років, у зв`язку з чим, до неї відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, для досягнення мети та завдань кримінального провадження необхідно провести ряд інших слідчих дій, а саме: допитати інших очевидців вищевказаної події., які можуть володіти відомостями про обставини вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину та провести ряд інших процесуальних дій.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому є наявність достатніх обґрунтованих підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та прохав застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання, вказували на необґрунтованість підозри, прохали відмовити у задоволенні клопотання, прохали застувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, та документів сторони захисту, установив наступне.
04.10.2022 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «К.Г. проти Німеччини»).
Сукупність зібраних у вказаному кримінальному провадженні доказів є достатніми для переконання слідчого судді, на даному етапі досудового розслідування, щодо можливості ОСОБА_4 , вчинити інкриміновані йому кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 111-1 КК України.

При цьому, слідчий суддя не надає оцінку зібраним доказам з точки зору їх достатності, законності.
Відповідно до ст. 178 КПК України під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 5 ст.111-1 КК України, яке згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк від 5 (п`яти) до 10 (десяти) років, у зв`язку з чим, до неї відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Щодо особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харків, українець, громадянин України, з середньою освітою, не одружений, працюючий ПП « ОСОБА_4 », раніше не судимий, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слід виходити з того, що ризиком є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Небезпеку переховування підозрюваного не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у зав`язків з державою, у якій його законно переслідують.
Тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом (ч. 3 ст. 176 КПК України).
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ст. 183 КПК України).
Відповідно до вимог ст. 184 КПК України, слідчий, серед іншого, повинен обґрунтувати у клопотанні неможливість запобігання встановленим ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
З урахуванням особи підозрюваного, враховуючи стан здоров"я підозрюваного,характеристику підозрюваного, слідчий суддя не вбачає підстав для ізолювання його від суспільства чи необхідність перебування останнього під постійним візуальним контролем.
На думку слідчого судді, слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні не доведено неможливості запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Домашній арешт та покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, із застосуванням засобів електронного контролю, на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам, що встановлені під час розгляду справи, при цьому слідчим суддею враховано стан здоров`я підозрюваного, який потребує постійного медичного догляду.
З огляду на досліджені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого та обрання більш м`якого запобіжного заходу.
Керуючись ст. 131, 176-178, 181, 193-194, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :
В задоволенні клопотання старшого слідчого ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження № 0000255 від 28.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, працюючого ПП « ОСОБА_16 », раніше не судимого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 - відмовити.
Обрати міру запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання АДРЕСА_1 , із застосуванням електронних засобів контролю, строком на 60 діб, а саме до 12 год. 30 хв. 02 грудня 2022року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;
-не виїжджати за межі Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну;

-утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні № 0000255 від 28.09.2022 року.
-Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво кримінального провадження № 0000255 від 28.09.2022 року та покласти на нього обов`язок передати копію вказаної ухвали для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
- Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали складено та проголошено 11.10.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1