печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5895/22-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчий першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування № 0000328,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням в якому просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000672 від 05.02.2020 на шість місяців, тобто до 05 серпня 2022 року.

Означене клопотання обґрунтовано наступним.

Слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000328 від 10.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво у зазначеному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської міської прокуратури.

У клопотанні вказано, що ВП НУБІП України «Боярська лісова дослідна станція» Плесецьке лісництво, згідно лісорубного квитка серія КИ ЛРК № 008661від 29.01.2019 року в кварталі 344 виділі 1.1 площа 2.7 га, виділі 1.2 площа 2,5 га, виділі 1.3 площа 2.4 га без оцінки впливу на довкілля проведено рубку головного користування.

Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» 2059-VIII від 23.05.2017, що набрав чинності 18.06.2017 та введений в дію з 18.12.2017 (надалі Закон), встановлюються правові та організаційні засади процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до вимог п. 21 ч. частини 2 статті 3 Закону, перша категорія видів планової діяльності об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля підлягають оцінці впливу на довкілля.

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону, Здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Підпунктом 21 пункту 2 статті 3 Закону передбачено, що усі суцільні та поступові рубки головного користування та суцільні санітарні рубки на площі понад 1 гектар, суцільні санітарні рубки на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду включені до першої категорії видів планової діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і є суб`єкти оцінки впливу на довкілля.

Частиною 4 вказаної статті визначено, що забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Планова діяльність лісогосподарських підприємств, а саме заготівля деревини під час проведення рубок, проводиться на підставі матеріалів лісовпорядкування, а заготівля деревини в порядку рубок головного користування на підставі щорічно обґрунтованої норми заготівлі деревини - розрахункової лісосіки. Затверджена розрахункова лісосіка є лімітом заготівлі деревини в порядку рубок головного користування.

Відповідно до Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 р. № 76, на підставі розрахункової лісосіки та відповідно до відомості чергової лісосіки, щорічно плануються об`єми заготівлі деревини під час проведення рубок головного користування.

Згідно із статтею 45 Лісового кодексу України, лісовпорядкування включає комплекс заходів, спрямованих на забезпечення ефективної організації та науково обґрунтованого ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання, підвищення екологічного та ресурсного потенціалу лісів, культури ведення лісового господарства, отримання достовірної і всебічної інформації про лісовий фонд України.

У матеріалах лісовпорядкування дається якісна і кількісна характеристика кожної лісової ділянки, комплексна оцінка ведення лісового господарства, що є основою для розроблення на засадах сталого розвитку проекту організації та розвитку лісового господарства відповідного об`єкта лісовпорядкування.

У проекті організації та розвитку лісового господарства визначаються і обґрунтовуються основні напрями організації і розвитку лісового господарства об`єкта лісовпорядкування з урахуванням стану та перспектив економічного і соціального розвитку регіону.

Затвердженні матеріали лісовпорядкування є обов`язковими для ведення лісового господарства, планування і прогнозування використання лісових ресурсів. Згідно затверджених матеріалів лісовпорядкування та розрахункової лісосіки лише планується спеціальне використання лісових ресурсів при ведені лісового господарства.

Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23.05.2017 № 2059-УІІІ (із змінами, внесеними згідно із Законом № 733-ІХ від 18.06.2020) передбачено випадки та процедуру здійснення оцінки впливу на довкілля.

Так, згідно статті 9 вказаного Закону, уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, уповноважений центральний орган, видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

Згідно статті 3 Закону здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Перша категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, зокрема, включає: усі суцільні та поступові рубки головного користування та суцільні санітарні рубки на площі понад 1 гектар; усі суцільні санітарні рубки на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду.

Таким чином, проведення усіх суцільних та поступових рубок головного користування та суцільних санітарних рубок на площі понад 1 гектар, усіх суцільних санітарних рубок на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, які включені до першої категорії видів планової діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля, підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Згідно із вимогами статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», особи, винні у порушенні вимог законодавства про оцінку впливу на довкілля, несуть відповідальність згідно вимог чинного законодавства України.

В результаті чого державі внаслідок незаконної вирубки лісів нанесено збитки на суму 11 297 052,77 грн.

Вказане підтверджується матеріалами Служби безпеки України, актом державної екологічної інспекції України від 24.07.2020 року, висновком судово-економічної експертизи № 175/7 від 22.10.2021 року, протоколами допитів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , матеріалами наданими Київським обласним та по м. Києву управлінням лісового та мисливського господарства.

Станом на 02.02.2022 будь-якій особі у кримінальному провадженні про підозру не повідомлялося.

Відомості про кримінальне правопорушення за ч. 3 ст. 191 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 10.08.2020 року.

Таким чином, строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчується 10.02.2022, однак внаслідок особливої складності провадження завершити досудове розслідування до вказаного строку неможливо.

Обставинами, що перешкоджали здійснити процесуальні дії, необхідні для прийняття законного рішення, раніше є особлива складність провадження, яка полягала у відсутності достатніх фактичних даних, які б вказували на причетність до протиправних дій конкретних осіб, а також у тривалій процедури проведення експертного дослідження яке проводилось з 23.09.2020 року по 22.10.2021 року, вилучення та дослідження вилучених матеріалів.

У зв`язку з цим, з метою неухильного дотримання вимог ст.ст. 2, 9 КПК України щодо повного та неупередженого дослідження усіх обставин, у кримінальному провадженні необхідно виконати процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, зокрема:

- Встановити та допитати всіх посадових осіб які приймали рішення щодо погодження/затвердження лісосік для Боярської ЛДС та видачі лісорубного квитка на підставі яких провадилась рубка лісу та за результатами діяльності яких державі нанесено збитки на суму 11 297 052,77 грн.

- Перевірити на причетність до скоєння вказаного кримінального правопорушення посадових осіб Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства.

- Перевірити на причетність до скоєння вказаного кримінального правопорушення посадових осіб міністерства екології та природних ресурсів.

- виконати інші необхідні та можливі слідчі (розшукові) дії спрямовані на встановлення фактичних обставин в даному кримінальному провадженні.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав, просить задовольнити.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення слідчого та вивчивши матеріали провадження приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.

Як визначено положеннями ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 вказаного Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

З урахуванням доводів викладених у клопотанні та враховуючи те що у кримінальному провадженні необхідно вчинити ряд слідчих дій, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованими підставами для продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000328 від 10.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України на 12 місяців.

Керуючись ст.ст. 219, 294, 295-1 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчий першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у місті Києві ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування № 0000328 задовольнити.

Продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000328 від 10.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України на 12 місяців.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1