Справа № 947/9415/22
Провадження № 1-кс/947/4010/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.05.2022 року року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000963 від 23.06.2021 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Виноградівка Арцизького р-ну Одеської обл., болгарин, громадянина України, з вищою освітою, пенсіонера, вдівця, працюючого заступником директора ТОВ «Колос», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000963 від 23.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Одеською обласною прокуратурою.
Досудовим розслідуванням встановлено,щовідповідно до п. 7.6 Статуту Державного підприємства «Дослідне господарство імені М.І. Кутузова Одеської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України», директор, діючи від імені Підприємства та в його інтересах, відповідно до законодавства та в межах цього Статуту і контракту, самостійно вирішує питаннядіяльності Підприємства, за винятком тих, що віднесені до компетенції Наукової установи, Академії і трудового колективу Підприємства, зокрема: організовує і здійснює керівництво науково-дослідною і виробничо-господарською діяльністю Підприємства; має право, без окремої на те довіреності, представляти Підприємство у всіх установах, організаціях та підприємствах; укладає господарські договори, видає довіреності іншим особам, відкриває рахунки в установах банків та реєстраційні рахунки - у відділеннях Державного казначейства; розпоряджається майном та коштами Підприємства відповідно до чинного законодавства та цього Статуту; в межах своєї компетенції видає накази та розпорядження у встановленому порядку; самостійно визначає структуру і в установленому порядку затверджує штатний розпис в межах фонду оплати праці; затверджує положення про структурні підрозділи Підприємства і визначає посадові обов`язки їх працівників; забезпечує дотримання працівниками правил внутрішнього трудового розпорядку; несе відповідальність за формування та використання прибутку Підприємства та за взаєморозрахунки з бюджетами всіх рівнів; здійснює інші повноваження, віднесені законодавством, Академією, цим Статутом і контрактом до компетенції директора.

Службовими особами, відповідно до ч. 3 ст. 18 Кримінального кодексу України, є особи, які постійно чи тимчасово обіймають на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації або законом.

Згідно наказу № 28-к від 05.05.1999, ОСОБА_5 , призначений на посаду директора державного підприємства «Дослідне господарство імені М.І. Кутузова Одеської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» та є службовою особою яка постійно обіймає на підприємстві посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих, а також виконує адміністративно-господарські функції.

Згідно з п. 11 розділу 2. «Права та обов`язки сторін» контракту з керівником підприємства, що є у державній власності, укладеного 05.05.2016 між Інститутом сільського господарства Причорномор`я та керівником державного підприємства «Дослідне господарство ім. М.І. Кутузова Інституту сільського господарства Причорномор`я Національної академії аграрних наук України» та ОСОБА_5 , на період дії цього Контракту Керівник зобов`язаний забезпечити: виконання (за наявності) державного замовлення в тому числі з питань наукової тематики і виробництва продукції; високоефективне використання земельних ресурсів, основних фондів, іншого державного майна, що знаходиться в розпорядженні Підприємства та переданих в оперативне управління Інститутом матеріальних та інших цінностей, їх збереження, в тому числі використання майна, нежитлових будинків і приміщень на умовах оренди; виконання договірних зобов`язань в тому числі по проведенню наукових досліджень і впровадженню їх у виробництво; виконання програм соціального розвитку, дотримання умов колективного договору; дотримання законодавства на Підприємстві, вдосконалення управління, зміцнення договірної та трудової дисципліни, фінансового стану Підприємства, запобігання корупційним явищам; забезпечення зростання виробничих показників в рослинництві по сільськогосподарських культурах до рівня не нижчого ніж в середньому по району; забезпечення в тваринництві виробничих показників по продуктивності тварин на рівні не нижчих від середніх показників по Академії за попередній рік; забезпечення контролю за використанням майнових і авторських прав згідно положень НААН та чинного Законодавства України.

Відповідно до п. 3.10 Статуту державного підприємства «Дослідне господарство імені М.І. Кутузова Одеської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» у відповідності з чинним законодавством і в межах цього Статуту, Підприємство з урахування завдань Наукової установи, якій воно підпорядковане, самостійно вирішує питання своєї господарської діяльності, в тому числі визначає структуру управління, розробляє штатний розпис, вступає в договірні відносини з іншими установами, підприємствами та організаціями, набуваючи майнові права і відповідні обов`язки, може бути позивачем та відповідачем в судах. Господарське зобов`язання Підприємства, щодо вчинення якого є заінтересованість, виноситься на розгляд Академії для надання згоди його вчинення, якщо балансова вартість майна або послуг чи сума коштів, що підлягають наданню, відчуженню, отриманню або передачі відповідно до господарського зобов`язання перевищує 10 відсотків вартості активів, за даними останньої річної фінансової звітності підприємства.

Установлено, що ОСОБА_5 , як керівником державного підприємства «Дослідне господарство імені М.І. Кутузова Одеської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» протягом 2018-2019 років укладено з СВК «Дружба народів» форвардні контракти:№1/3-2018 від 06.03.2018; №2/3-2018 від 19.03.2018; №3/3-2018 від 23.03.2018; №4/4-2018 від 24.04.2018; №5/4-2018 від 24.04.2018;№6/4-2018 від 25.04.2018; №7/4-2018 від 26.04.2018;№8/4-2018 від 27.04.2018; №9/4-2018 від 02.05.2018; №10/7-2018 від 26.07.2018; №11/8-2018 від 01.08.2018; №12/8-2018 від 03.08.2018; №13/8-2018 від 21.08.2018; №15/05-2018 від 15.05.2018; №10/01-19 від 10.01.2019.

Укладання вказаних форвардних контрактів ОСОБА_5 здійснювалось на завідомо невигідних для державного підприємства умовах, а саме:згідно п.9.2 Контрактів, за умовами 100% оплати Покупцем товару та невиконання Продавцем умов Контракту щодо обсягів поставки, державним підприємством повертаються Покупцю грошові кошти у розмірі 100% вартості непоставленого товару та штраф у розмірі 100% вартості недопоставленого товару.

Окрім того, укладання форвардних контрактів №12/8-2018 від 03.08.2018 та №10/01-19 від 10.01.2019 всупереч вимогам п. 3.10 Статуту Підприємства ОСОБА_5 не виносилось на розгляд Національної академії аграрних наук України.

При дослідженні обсягу виробництва сільськогосподарської продукції за період 2018-2019 років встановлено, що ДП «ДГ ім. М.І. Кутузова» було достатньо продукції для виконання умов укладених форвардних контрактів по поставці СВК «Дружба народів» сільськогосподарської продукції, проте ОСОБА_5 , будучи керівником ДП «ДГ ім. М.І. Кутузова», діючи в інтересах СВК «Дружба народів», розуміючи настання для державного підприємства негативних правових та економічних наслідків невиконання умов форвардних контрактів №12/8-2018 від 03.08.2018, №3/3-2018 від 23.03.2018, №11/8-2018 від 01.08.2018 та №2/3-2018 від 19.03.2018, не забезпечив їх виконання, що призвело на нарахування штрафних санкцій на загальну суму 7 043 900 грн., що спричинило тяжкі насідки для господарства.

У зв`язку із невиконанням умов форвардних контрактів, СВК «Дружба народів» звернувся до господарського суду Одеської області з позовною заявою до ДП «ДГ ім. М.І. Кутузова» про стягнення боргу.
У подальшому, 19.08.2019 господарським судом Одеської області затверджено мирову угоду, укладену між СВК «Дружба народів» та
ДП «ДГ ім. М.І. Кутузова» відповідно до в якої сторони домовились врегулювати спір в порядку ст.192 Господарського процесуального кодексу України, оскільки ДП «ДГ М.І. Кутузова» надано докази, що підтверджують можливість погашення заборгованості, яка виникла перед СВК «Дружба народів» за:
- форвардним контрактом №12/8-2018 від 03.08.2018 р. в розмірі 6 000 000,00 грн., з яких: 3 000 000,00 грн. - основна заборгованість, 3 000 000,00 грн. - штрафні санкції;
- форвардним контрактом №3/3-2018 від 23.03.2018 р. в розмірі 2 089 800,00 грн., з яких: основна заборгованість 1 044 900,00 грн., 1 044 900,00 грн. - штрафні санкції;
- форвардним контрактом №11/8-2018 від 01.08.2018 р. в розмірі 4 000 000,00 грн., з яких: 2 000 000,00 грн. основна заборгованість, 2 000 000,00 грн. - штрафні санкції;
- за форвардним контрактом №2/3-2018 від 19.03.2018 р. в розмірі 1 998 000,00 грн., з яких: 999 000,00 грн. основна заборгованість, 999 000,00 грн. - штрафні санкції.
Однак, відповідно до статті 231 Господарського кодексу України, законом щодо окремих видів зобов`язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається. У разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.
Однак, директором ДП «ДГ ім. М.І. Кутузова» ОДСДС НААН України ОСОБА_5 , не проведено претензійно-позовної роботи, у т. ч. в судах щодо забезпечення інтересів державного підприємства та незастосування до штрафних санкцій у повному обсязі, а також зменшення заборгованості перед СВК «Дружба народів».
Таким чином, ОСОБА_5 будучи службовою особою директором ДП «Дослідне господарство імені М.І. Кутузова Одеської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» та виконуючи адміністративно-господарські функції, діючи умисно, зловживаючи службовим становищем, використовуючи службове становище всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи, при наявності відповідних можливостей, не виконав умови форвардних контрактів, укладених з СВК «Дружба народів», що спричинило нарахування штрафних санкцій на загальну суму 7 043 900 грн., чим спричинив матеріальну шкоду Державному підприємству «Дослідне господарство імені М.І. Кутузова Одеської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» на вищевказану суму.

В подальшому, продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи СВК «Дружба народів» (повне погашення кредиторської заборгованості та штрафних санкцій), 12-14 листопада 2019 року, ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді керівника ДП «Дослідне господарство імені М.І. Кутузова Одеської державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України», на виконання умов мирової угоди, організував та забезпечив перерахування грошових коштів в сумі 2 900 000 грн. на рахунок СВК «Дружба народів»,як частину погашення кредиторської заборгованості та штрафних санкцій.

17.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364КК України.

Враховуючи обгрунтованість оголошеної ОСОБА_5 підозри, з метою: запобігти можливим спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з даним клопотанням.

2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні оголосив клопотання, підтримав його в повному обсязі та просив задовольнити.

Захисник в судовому засіданні надала письмові заперечення на клопотання, які підтримала, звернувши увагу слідчого судді на необгрунованість пред`явленої підозри, відсутність ризиків, на які посилається прокурор, підозрюваний є пенсіонером, позитивно характеризується, з`являється на всі виклики слідчого, не має намірів переховуватися, з урахуванням чого просила відмовити в задоволенні клопотання та застосувати до підзахисного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні з підозрою не погодився, підтримав свого захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Згідно матеріалів поданого клопотання, вбачається, що 17.05.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України за кваліфікуючими ознаками: зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи, використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, підтверджується:
-протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_7 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

-висновком судово-економічної експертизи №21-4271/4272;

-висновком судово-економічної експертизи №21-6334/6335;

-документами, вилучених під час тимчасового доступу до речей та документів;

-іншими матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні в їх сукупності.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, враховуючи, що ОСОБА_5 , зважаючи на його вік, має можливість безперешкодно покинути територію України, в тому числі в умовах введеного воєнного стану, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на обставини вчинення кримінальних правопорушень, характер вчинення таких правопорушень, а також наслідки вчинення кримінальних правопорушень, які полягають у завданні територіальній громаді Ширяївської селищної ради шкоди у розмірі 3 165 705 гривень. Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу на те, що підозрюваному повідомлено про підозру у вчиненні декількох аналогічних епізодів кримінальних правопорушень, тобто можливо дійти висновку про стабільність корисливого умислу. Враховуючи майновий стан підозрюваного, розмір заподіяних збитків, а також усвідомлення підозрюваним покарання, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість ризику переховування.
Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від свідків, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, ще не всі свідки допитані, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Разом з тим, заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені п.п. 2,4-5 ч. 1 ст. 177 КПК України не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки у матеріалах, доданих до клопотання, відсутні будь-які відомості на підтвердження вказаних ризиків.
Окрім того, слідчий суддя бере до уваги, характеризуючі дані підозрюваного, а саме те, що підозрюваний має постійне місце реєстрації і проживання, пенсіонер, офіційно працевлаштований, раніше не судимий, до кримінальної відповідальності притягується вперше.

4.4. Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Беручи до уваги обставини ймовірного вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, а також характеризуючі дані підозрюваного та встановлені в судовому засіданні обставини щодо існування ризиків, слідчий суддя приходить до переконання про можливість запобігання встановленим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.
Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність відмови в задоволенні клопотання сторони обвинувачення та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, та покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, вважаючи, що вказаний запобіжний захід в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить досягнення мети застосування запобіжного заходу та в повній мірі буде здатним запобігти встановленим ризикам.
Керуючись ч. 3 ст. 376 та ст. ст. 376, 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000963 від 23.06.2021 року відмовити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді у вигляді домашнього арешту строком до 17.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 годині 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 17.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1