ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2002/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" жовтня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 з участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчогоСВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, освіта середня, не одружений, не працює, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, не інвалід, не депутат, державні нагороди або пільги відсутні, раніше судимий, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002665 відомості до ЄРДР внесені 26.08.2022 за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
04.10.2022 слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , якому 27.08.2022 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що 27.08.2022 на підставі ухвали слідчого судді підозрюваному обрано запобіжний західу вигляді тримання під вартою.

27.10.2022 закінчується строк досудового розслідування і слідчий просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах цього строку, оскільки під час досудового розслідування необхідно провести ряд слідчих дій таких як провести слідчі експерименти із свідками, виконати вимоги ст. 290 КПК України. В свою чергу ризики які були встановлені під час обрання запобіжного заходу не зменшились, що зумовило звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на те, що прокурором не доведено наявність ризиків, що виправдовували б подальше тримання підозрюваного під вартою. Захисник зазначила, що слідчим порушений строк подання клопотання до слідчого судді, оскільки клопотання повинно було бути подано за десять днів до закінчення строку тримання під вартою, а не у день закінчення такого строку. Крім того, підозрюваний має соціальні зв`язки, проживав із жінкою, працював двірником, не порушував запобіжні заходи під час досудових розслідувань кримінальний справ,за які раніше був визнаний винним. Крім того, прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід такий як цілодобовий домашній арешт не забезпечить виконання підозрюваним покладених процесуальних обов`язків.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

27.08.2022 ОСОБА_5 оголошено про підозру.

27.08.2022 на підставі ухвали слідчого судді підозрюваному обрано запобіжний захід з правом внесення застави.

В резолютивній частині ухвали вказано, що підозрюваному обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 40 днів, без визначення кінцевої дати утримання під вартою.З мотивувальної частини ухвали про обрання запобіжного заходу вбачається, що слідчий суддя вважав об`єктивно виваженим строк утримання підозрюваного під вартою 40 днів, водночас в резолютивній частині ухвали зазначено також,що «строк дії ухвали слідчого судді та термін покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 26.10.2022», без визначення в якій частині ухвала діє до 26.10.2022 днів.

Таким чином, доводи захисника щодо порушення слідчим строку звернення до суду з даним клопотанням, слідчий суддя вважає необґрунтованими, так як за відсутності ухвали слідчого судді про роз`яснення свого рішення або виправлення описки, об`єктивно встановити кінцевий термін запобіжного заходу в частині строку тримання під вартою не представляється можливим і слідчий суддя не може достовірно констатувати, що такий термін є 04.10.2022.

Згідно ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слідчому судді, суду при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою .

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод далі - Конвенція (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК.

Судове рішення стосовно продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його продовження, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК). Слідчому судді, необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111 - 112 рішення від 01.03.2007; п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України»від 10.02.2011).

Слідчий суддя зобов`язаний зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України. При розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

Збереження обґрунтованої підозри є обов`язковою умовою правомірності продовження тримання під вартою. Проте, коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102. Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти Росії» § 140.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти Росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти Россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти Росії» §§ 30-32.

Квазі-автоматичне продовження строку тримання під вартою суперечить гарантіям, викладеним у частині 3 статті 5 «Тейс проти Румунії» § 40.

Завданням органів влади є встановити, чи продовжують існувати підстави, які обґрунтовують тривале тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 234.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

На час розгляду даного клопотання з урахуванням досліджених матеріалів доданих до нього вбачається, що доводи органу досудового розслідування щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , у інкримінованому діянні які були оцінені слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу є спроможними і протягом часу проведення досудового розслідування не спростовані.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування не має місця невиправданих зволікань, досудове розслідування триває, наразі підставою для продовження досудового розслідування є необхідність у проведенні слідчих експериментів та виконання ст. 290 КПК України в межах строку досудового розслідування, який закінчується 27.10.2022.

Під час розгляду клопотання про обрання міри запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчим суддею було надано оцінку характеризуючим даним підозрюваного, про які зазначає захисник і на даний час та встановлено високий ступень ризиків передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Обґрунтувань, які дають підстави дійти висновку про зменшення вказаних ризиків, на час розгляду клопотання, нових даних тощо захисник не зазначила.

Отже, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшився і є надзвичайно високим, оскільки зважаючи на міру покарання за кримінальне правопорушення, що інкримінується підозрюваному ризик втечі є надзвичайно високим, в свою чергу наявність житла у підозрюваного такого ризику не зменшує, оскільки у підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, а також інші стримуючі фактори, які б могли перешкоджати ризику втечі. Та обставина, що у підозрюваного відсутній закордонний паспорт, достатні заощадження, нерухомість за кордоном такого ризику не зменшують, оскільки за обставин наведених вище підозрюваний може переховуватися і в межах країни, оскільки будучи військовозобов`язаним відомостей про поставлення на військовий облік, що давало б змогу ймовірного здійснення відповідного контролю за підозрюваним слідчому судді не надано.

Крім того, підозрюваний раніше був неодноразово засуджений за злочини проти власності, що свідчить про його схильність до злочинної діяльності з метою власного збагачення, що було оцінено слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу. Відомості про джерела доходу для власного утримання стороною захисту не надано, у зв`язку з чим, слідчий суддя вважає, що ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшився та є високим,

Обґрунтованість будь-якого строку тримання під вартою, яким би коротким він не був, має бути переконливо доведена владою («Ідалов проти Росії» § 140; «Тазе проти Румунії», § 40; «Каставет проти Молдови», § 33; «Белчев проти Болгарії», § 82).

В клопотанні слідчий просить продовжити дію запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування, який на думку слідчого судді єобґрунтовано виваженим з урахуванням його тривалості.

Враховуючи вище наведене слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою, як запобіжний захід є обґрунтованим, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Крім того, при обранні запобіжного заходу підозрюваному була визначена застава, яка може бути внесена ним у будь який час протягом строку на який продовжено тримання під вартою.

Керуючись ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод,

ст. ст. 199, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 27.10.2022, визначений розмір застави залишити без змін.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою протягом цього ж строку з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1