Справа 688/1601/22
№ 1-кп/688/141/22
Ухвала
про призначення с прави до судового розгляду,
продовження строку тримання під вартою

11 липня 2022 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференцзв`язку)

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000011 по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт № НОМЕР_1 , вид. 24.04.2018), уродженця с. Мар`ївка Новомиргородського району Кіровоградської області, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , громадянина України, з професійно-технічною освітою, неодруженого, військовослужбовця військової служби за контрактом Збройних Сил України, солдата, пожежника пожежної обслуги військової частини НОМЕР_2 , раніше судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.408 КК України,

встановив:
29 червня 2022 року до суду надійшов обвинувальний акт в кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.408 КК України, з доданими до нього матеріалами.

Ухвалою суду від 29 червня 2022 року призначено підготовче судове засідання на 11 липня 2022 року.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду за участю обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , викликати в судове засідання свідків обвинувачення: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , визнав недоцільним доручати органу пробації складати досудову доповідь з метою надання інформації, яка характеризує особу обвинуваченого, оскільки останній вчинив військовий злочин. Крім того, подав письмове клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою на 60 діб. Клопотання обґрунтував тим, що ризики, визначені ст.177 КПК України, які стали підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не зменшились, у зв`язку із чим виникла необхідність у його продовженні. Вважає, що обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 10 років, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від суду. Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам, належним чином не гарантуватимуть постійного перебування останнього за місцем проживання.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти призначення справи до судового розгляду не заперечували, погодились з думкою прокурора щодо складу осіб, які братимуть участь у судовому розгляді та щодо виклику свідків обвинувачення, визнали не доцільним складання досудової доповіді відносно обвинуваченого, не заперечили щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, просили призначити розгляд справи у найкоротші терміни.

Крім того, захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою відеоконференцзв`язку.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, дійшов висновку про те, що обвинувальний акт складений відповідно до вимог Кримінально-процесуального Кодексу України, підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено, справа підсудна Шепетівському міськрайонному суду Хмельницької області, підстав щодо її закриття чи зупинення розгляду, а також направлення прокурору для проведення досудового провадження суд не вбачає.

Реєстр матеріалів досудового розслідування містить відомості про те, що обвинуваченому повідомлено про підозру, сторони кримінального провадження повідомлені про закінчення досудового розслідування та ознайомлені з його матеріалами; про застосовані заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України; про прийняті процесуальні дії та процесуальні рішення.

Під час порушення кримінального провадження і досудового слідства не було допущено порушень КПК України, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1- 4 ч.3 ст.314 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.314, ч.1 ст.314-1 КПК України, в інтересах прав людини, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, орган з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Враховуючи, що досудова доповідь складається з власною ініціативою суду чи за клопотанням захисту або прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини, визнав можливим, враховуючи позицію прокурора та сторони захисту та розглянути справу без складання досудової доповіді.

Клопотання прокурора про виклик свідків обвинувачення слід задовольнити, оскільки з реєстру матеріалів досудового розслідування слідує, що зазначені у клопотанні особи під час досудового розслідування допитувалися як свідки.

В силу вимог ч.3 ст.23 КПК України, з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом, визнав необхідним обов`язок по забезпеченню присутності свідків обвинувачення під час судового розгляду, покласти на процесуального прокурора.

Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, оскільки обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Клопотань щодо витребування певних речей чи документів сторони кримінального провадження не мають.

Вирішуючи клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції суд враховує наступне.

Частиною 1 статті 336 КПК України передбачено, що судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження. Таке рішення суд вправі прийняти як з власної ініціативи, так і за клопотанням учасників судового провадження.

Згідно листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 03 березня 2022 року «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків.

З огляду на те, що захисник ОСОБА_5 перебуває в іншому місті на значній відстані від суду, його участь в судовому засіданні є обов`язковою, в т.ч. з метою забезпечення оперативності судового провадження, суд вважає необхідним провести дистанційне судове провадження у режимі відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів захисника ОСОБА_5 за допомогою програмного комплексу «EasyCon».
Вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою суд враховує наступне.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обирати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 суд враховує також вимоги п.п. 1,3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справі «Волосюк проти України», «Ілійков проти Болгарії») сама тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Заслухавши позицію учасників провадження, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 червня 2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 31 липня 2022 року.

Прокурор зазначає, що обвинувачений може переховуватися від суду, знищити, приховувати чи спотворювати речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Щодо доводів сторони обвинувачення про можливе перешкоджання кримінальному провадженню та впливу на свідків, суд враховує, що у клопотанні прокурор хоч і посилається на ризик незаконного впливу на свідків, проте жодним чином його не мотивує.

З реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що на стадії досудового розслідування допитано ряд осіб як свідків, проте свідки в порядку статті 225 КПК не допитувались. Отже, при встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань, що після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - свідок допитується безпосередньо в судовому засіданні (частини 1,2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

За таких обставин, суд вважає, що ризик впливу на свідків не можна повністю виключити на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Разом з тим, не можна вважати ризиком перешкоджання кримінальному процесу іншим чином, на який посилається прокурор, оскільки він не доведений.

Прокурор довів, що інші ризики, які стали підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу, враховуючи характер вчиненого ним діяння, не зменшилися, що дає підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При цьому суд зазначає, що сама тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст.177 КПК України. Зокрема, ОСОБА_4 маючи незняту і негашену судимість, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не має стійких соціальних зв`язків, не одружений, проживає в м. Новомиргород Кіровоградської області, що є територіально віддаленим від місцезнаходження суду, намагався переховуватися від органів досудового розслідування з метою ухилення від відповідальності.
Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.408 КК України, який є тяжким злочином, кваліфікуючими ознаками якого є дезертирство, тобто не з`явлення на службу з відпустки, з метою ухилитися від військової служби, вчинене в умовах особливого періоду, крім воєнного стану, відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, дійшов висновку про необхідність продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_4 не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого, оскільки він, перебуваючи на волі, може порушити покладені на нього Законом процесуальні обов`язки та переховуватися від суду.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на 60 днів, тобто до 08 серпня 2022 року.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9,110, 314-316, 369-372,395 КПК України, суд,

ухвалив:
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.408 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області (м. Шепетівка, вул. Героїв Небесної Сотні, 30) на 12 липня 2022 року на 13 годину 00 хвилин.
Розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово, за участю прокурора, захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 .

Судове засідання здійснювати дистанційно в режимі відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів захисника ОСОБА_5 за допомогою програмного комплексу «EasyCon».

Викликати в судове засідання свідків обвинувачення: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 .

Відповідно до ч.3 ст.23 КПК України обов`язок по забезпеченню присутності свідків обвинувачення під час судового розгляду покласти на процесуального прокурора ОСОБА_3 .

Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів до 08 серпня 2022 року включно.

Копію ухвали вручити процесуальному прокурору, учасникам судового провадження.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 7 днів із дня її оголошення.
В решті ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Суддя: ОСОБА_21