ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1202/22 Справа № 195/635/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 серпня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді-доповідача ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 ОСОБА_4
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
скаржника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадженні в залі суду в м. Дніпрі матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 14 липня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову слідчого про закриття кримінального провадження, -

ВСТАНОВИЛА:
Оскаржуваною ухвалою слідчого судді Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 14 липня 2022 року, було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Мелітополі) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у м. Мелітополі ОСОБА_7 від 03.02.2022 року про закриття кримінального провадження №0000895 від 11.12.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.
В обґрунтування постановленої ухвали слідчий суддя зазначив, що постанова слідчого відповідає положенням ст. 110 КПК України, містить зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, з посиланням на положення КПК України. Було перевірено всі доводи заявника про неповноту проведення досудового розслідування.
Дослідивши всі матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчий приймаючи рішення про закриття кримінального провадження, оцінив зібрані в кримінальному провадженні докази з точки зору достатності та взаємозв`язку та прийняв відповідне обґрунтоване процесуальне рішення щодо закриття кримінального провадження, тому в задоволенні скарги необхідно відмовити.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою скасувати рішення слідчого про закриття кримінального провадження.
В обґрунтування своїх апеляційної скарги зазначає, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою, оскільки прийнята з порушенням норм кримінального процесуального закону.
На думку апелянта, слідчим суддею не враховано обставини справи.
Зазначає, що в судовому засіданні суду першої інстанції не були досліджені документи, звуко- і відео- записи, які були наданні заявником в якості додатків до апеляційної скарги.
Вказує, що постанові слідчого про закриття кримінального провадження від 03.02.2022 року перераховані судом свідки, а саме ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 не вказані, а їхні покази не взяті до уваги та які знаходяться в протиріччі з показами свідків (заінтересованих і залежних по службі осіб) ОСОБА_11 , ОСОБА_12 . Крім того з показами зазначених свідків апелянт не ознайомлений, а в судовому провадженні при їх дослідженні оголошувалось відбіркове, що перешкоджало об`єктивному аналізу з іншими доказами.
Вважає, що постанова про закриття кримінального провадження є передчасною, а слідчим не повно та не всебічно проведено досудове розслідування.
Неповнота судового розгляду Томакіським районним судом скарги заявника на постанову про закриття кримінального провадження полягає в залишені недосліджених обставин, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого рішення.
У судовому засіданні ОСОБА_6 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав викладених в ній, просив скасувати ухвалу слідчого судді.
Заслухавши суддю-доповідача, думку скаржника, перевіривши надані матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Згідно з приписами ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Згідно оскаржуваної ухвали слідчого судді при її постановленні вказані вимоги закону не дотримані.
Відповідно до ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Статтею 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод визначено право на справедливий суд.
Захищене ст. 6 Конвенції право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.
Провідною ідеєю цього принципу у кримінальному провадженні є паритетність сторін обвинувачення і захисту, які самостійно відстоюють їхні правові позиції у формі судового спору шляхом реалізації наданих законом процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Руїз-Матеос проти Іспанії», загальна концепція справедливого судового розгляду охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу, що означає надання кожній стороні можливості ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них.
Також, ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово наголошував на забезпеченні справедливого судового розгляду, у тому числі, з дотриманням принципу рівності сторін, що вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять одну зі сторін у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (рішення у справах «Домбо Бехеєр Б.В. проти Нідерландів» та «Авотіньш проти Латвії»). Кожній стороні має бути забезпечена можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною та надати власні зауваження з цього приводу. Під загрозою стоїть упевненість сторін у функціонуванні правосуддя, яке ґрунтується, зокрема, на усвідомленні того, що вони мали змогу висловити свої думки щодо кожного документа в матеріалах справи (рішення у справі «Беер проти Австрії»).
У національному законодавстві ці принципи знайшли своє відображення в статті 7 КПК, відповідно до якої, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, серед яких - рівність усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Реалізацій цих принципів здійснюється, зокрема через відсутність привілеїв чи обмежень у правах учасників процесу, самостійному обстоюванні стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК, а також через свободу сторін кримінального провадження у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачений КПК. При цьому, суд зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Викладені в апеляційній скарзі ОСОБА_6 доводи про порушення принципу змагальності сторін у суді першої інстанції, та неповноту судового засідання є обґрунтованими.
Судовий розгляд кримінального провадження відбувається у порядку, передбаченому статтями 318-380 КПК України.
Статтею 306 КПК України визначено порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування. Зокрема у частині 1 зазначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Як визначено в кримінальному процесуальному законі, судові дебати - це важлива частина судового розгляду, коли скаржник, заявник та інші, зазначені в ч. 1 ст. 364 КПК, учасники судового провадження виступають із промовами, в яких оцінюють обставини, установлені під час провадження, та досліджені докази, обґрунтовуючи свої висновки з питань, що підлягають вирішенню судом при постановленні судового рішення, з метою схиляння суду до прийняття позиції промовця.
Під час судових дебатів найбільшою мірою проявляється така загальна засада кримінального провадження, як змагальність сторін у доведенні перед судом переконливості їхніх правових позицій, що, у свою чергу, сприяє всебічному, повному та неупередженому дослідженню всіх обставин кримінального провадження та постановленню законного й обґрунтованого рішення суду.
Як вбачається з матеріалів провадження, скарга ОСОБА_6 була розглянута 14 липня 2022 року.
Згідно журналу судового засідання від 14 липня 2022 року, заявник ОСОБА_6 приймав участь у розгляді скарги в режимі відеоконференції. Суд першої інстанції відкрив судове засідання, з`ясував думку учасників провадження щодо відводів та заявленого клопотання, та видалився до нарадчої кімнати, не надавши скаржнику можливості висловити свою думку у судових дебатах.
Таким чином, слідчий суддя у зв`язку з позбавленням скаржника можливості виступити в судових дебатах на підтримку своєї скарги, не забезпечив сторонам необхідних рівних умов для реалізації їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, чим порушив принципи рівності та змагальності сторін, що з огляду на практику ЄСПЛ, не узгоджується з положеннями ст. 6 Конвенції щодо забезпечення справедливого судового розгляду, та допустив неповноту судового розгляду провадження.
Такі порушення, відповідно до ч. 1 ст. 412 КПК, є істотними, оскільки перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення, та такими, які згідно з п. 1 ч. 1 ст. 409 КПК є підставою для скасування судового рішення.
При новому розгляді справи суду першої інстанції слід врахувати наведене, дослідити доводи апеляційної скарги, які не були предметом дослідження при апеляційному розгляді даного кримінального провадження, та в залежності від установленого прийняти законне, обґрунтоване та вмотивоване судове рішення.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 , - задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 14 липня 2022 року, - скасувати та призначити новий судовий розгляд в суді першої інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4