Справа № 953/5272/22
н/п 1-кс/953/3491/22
"22" вересня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця сел.Шевченкове Харківської області, громадянина України, раніше не судимого, із неповною вищою освітою, який зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України,-
В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 з червня 2022 року добровільно займав посаду керівника господарчого відділу окупаційної адміністрації Шевченківської селищної ради Харківської області, що створена окупаційною адміністрацією держави-агресора РФ на тимчасово окупованій території Куп`янського району Харківської області.
21.09.2022 о 13 год. 25 хв. ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208, 615 КПК України.
21.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Сторона обвинувачення також вважає наявними ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним ризикам, у органу досудового розслідування є достатні підстави для обрання відносно
ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання.
Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вину в інкримінованому злочині підозрюваний визнав.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
21.09.2022 о 13 год. 25 хв. ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208, 615 КПК України.
21.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Так, згідно пред`явленої підозри 24.02.2022 указом Президента України № 64/2022, у зв'язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, строк якого продовжено відповідно до Указів Президента України, затверджених Законами України.
До проведення з 24.02.2022 військової агресії проти України керівництвом держави-агресора РФ залучено незаконні збройні формування «ЛНР» та «ДНР», які підконтрольні та діють спільно із збройними силами РФ.
Так, після незаконного вторгнення на територію України збройних сил Російської Федерації, тобто після 24.02.2022, у громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник кримінальний протиправний умисел, направлений на добровільне зайняття громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.
З цією метою, ОСОБА_5 перебуваючи на території сел. Шевченкове Куп`янського району Харківської області, у червні 2022 року, більш точна дата в ході досудового розслідування не встановлена, діючи умисно та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, реалізуючи свій кримінальний протиправний умисел, добровільно надав згоду представникам окупаційної адміністрації РФ на призначення на посаду, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території сел. Шевченкове Куп`янського району Харківської області.
У зв`язку із викладеними обставинами у вказаний період часу ОСОБА_5 зайняв посаду керівника господарчого відділу окупаційної адміністрації Шевченківської селищної ради Харківської області, що створена окупаційною адміністрацією держави-агресора РФ на тимчасово окупованій території Куп`янського району Харківської області.
В обґрунтування пред`явленої підозри стороною обвинувачення надані наступні докази: протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколи допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
відповіддю на доручення.
Враховуючи такий обсяг відомостей кримінального провадження, який об`єктивно свідчить, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні в матеріалах провадження докази формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Як особа ОСОБА_5 : раніше не судимий, має постійне місце проживання, не працює.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому тяжкого злочину може вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків із якими він є знайомий та переховування від органу досудового розслідування, суду.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає встановленими існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України.
Наявність ризиків передбачених п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України прокурором на доведено.
З урахуванням викладеного, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання винуватим у скоєні злочину у вчиненні якого підозрюється, особу підозрюваного, наявність ризиків передбачених п.1, п.3 ч.1 ст. 177 КПК України , слідчий суддя приходить до висновків про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів..
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, зокрема домашній арешт. Однак, враховуючи існування зазначеного ризику та з метою його запобігання, а також забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність наведених обставин, а також наявність на території України воєнних дій, застосування більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим.
Відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст.111 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочину проти основ національної безпеки України, вчиненого в умовах воєнного стану. Відтак, визначення розміру застави, на думку слідчого судді, є недостатнім засобом для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на строк 60 днів, тобто до 19.11.2022, без визначення застави.
Зобов`язати слідчого 1 відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_6 негайно повідомити близького родича ОСОБА_5 про застосування запобіжного у вигляді тримання під вартою.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.
Встановити строк дії ухвали до 19.11.2022 включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1