Провадження № 1-кп/127/556/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,
представника потерпілого АТ «Державний ощадний банк України» ОСОБА_6 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Вінниці кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, 5 ст. 185 КК України, відомості про яке внесено 10.02.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу до обвинуваченого у виді тримання під вартою або альтернативний запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, а також клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про передачу даного кримінального провадження до суду апеляційної інстанції для визначення підсудності, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, 5 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про передачу даного кримінального провадження до суду апеляційної інстанції для визначення підсудності мотивуючи тим, що на розгляді Вінницького районного суду Вінницької області знаходиться кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 . Захисник вказує, що дане кримінальне провадження доцільно об`єднати з кримінальним провадженням, розгляд якого вже здійснюється.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні заперечував щодо передачі даного кримінального провадження за підсудністю до Вінницького районного суду Вінницької області з підстав, визначених ч. 9 ст. 615 КПК України, а саме під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування. У даному кримінальному провадженні орган, який закінчував досудове розслідування це слідче управління ГУНП у Вінницькій області, відтак кримінальне провадження було скероване саме до Вінницького міського суду Вінницької області, який і має його розглядати.
Прокурор ОСОБА_3 зазначив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає. В справі наявні всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали, порушень КПК України при проведенні досудового розслідування не встановлено. На підставі викладеного, прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, в яке викликати свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.
Також прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою мотивуючи наступним. Ризики, які існували на момент обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшились та продовжують існувати, посилюються в силу об`єктивних обставин на кожній наступній стадії судового розгляду. Підставою для зміни запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, 5 ст. 185 КК України та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Відтак, на переконання сторони обвинувачення, з урахуванням того, що ОСОБА_4 , розуміючи суть пред`явленого обвинувачення та сукупність здобутих доказів, які підтверджують його вину, останній обвинувачується у вчинені тяжкого та особливо тяжкого злочину, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на значний строк, а тому знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим, з метою уникнення відповідальності обвинувачений може переховуватися від суду. Прокурор просив врахувати, що ОСОБА_4 може впливати на свідків, з метою зміни, спотворення їх майбутніх показань у ході судового розгляду. На переконання сторони обвинувачення, наявні підстави вважати про схильність обвинуваченого до вчинення інших кримінальних правопорушень аналогічного змісту, оскільки обвинувачений не працевлаштований, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, що на переконання сторони обвинувачення, вчинення майнових злочинів є одним із джерел його доходу. В підтвердження чого прокурор зазначив та просив суд врахувати, що на розгляді Вінницького районного суду Вінницької області на даний час знаходиться інше кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 . Також наявний ризик того, що обвинувачений зможе перешкоджати розгляду даного кримінального провадження іншим чином, оскільки досудовим розслідуванням не встановлено усіх осіб, причетних до вчинення даних кримінальних правопорушень, матеріали щодо останніх виділено в окреме провадження.
Прокурор звертав увагу суду, що діями обвинуваченого ОСОБА_4 завдано значної матеріальної шкоди потерпілим, зокрема АТ «Державний ощадний банк України» - 292 520 гривень, а АТ «Укрсиббанк» в розмірі 767 150 гривень, яку ОСОБА_4 не відшкодував.
Відтак, з урахуванням усіх вищевказаних обставин прокурор вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не зможе запобігти вказаним ризикам.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, оскільки на його переконання дане кримінальне провадження має бути передано до суду апеляційної інстанції для об`єднання з кримінальним провадженням щодо ОСОБА_4 , яке знаходиться у Вінницькому районному суді Вінницької області.
Щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому захисник заперечував мотивуючи тим, що ризики наведені у клопотання сторони обвинувачення не підтверджені доказами. Захисник зазначив, що на даний час відсутні підстави для зміни раніше обраного запобіжного заходу для ОСОБА_4 . На даний час на підставі ухвали слідчого судді до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час, який не було порушено останнім, а відтак і немає підстав для зміни.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду. Крім того, обвинувачений зазначив, що у разі призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, він просить судовий розгляд здійснювати судом одноособово у відкритому судовому засіданні.
Щодо заявленого прокурором клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 заперечував, підтримавши думку свого захисника.
Представник потерпілого АТ «Державний ощадний банк України» ОСОБА_6 підтримав позицію прокурора, просив призначити справу до судового розгляду, змінити обвинуваченому запобіжний захід на тримання під вартою. Додатково представник зазначив, що на даний час цивільний позов не подано, однак банку діями обвинуваченого завдано значної шкоди: викрадено кошти, а також пошкоджено банкомат, відтак з урахуванням тяжкості злочину, вважає, що є підстави для зміни запобіжного заходу на тримання під вартою.
Представник АТ «Укрсиббанк» ОСОБА_7 подала до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника банку. Додаткового зазначивши, що поданий цивільний позов підтримує в повному обсязі.
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до наступних висновків.
Вирішуючи клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про передачу даного кримінального провадження до суду апеляційної інстанції для визначення підсудності суд приходить до наступного висновку.
Так, згідно положень частини 1 статті 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження. До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях). У разі якщо обвинувачений чи потерпілий є або був суддею чи працівником апарату Вищого антикорупційного суду і кримінальне провадження належить до підсудності цього суду, таке кримінальне провадження у першій інстанції здійснює апеляційний суд, юрисдикція якого поширюється на місто Київ, і в такому разі ухвалені судові рішення оскаржуються в апеляційному порядку до апеляційного суду, який визначається колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду.
Також згідно частини 5 ст. 34 КПК України спори про підсудність між судами не допускаються.
Відтак, захисником обвинуваченого не були наведені, а відповідно судом не були встановлені підстави, визначені в ч. 1 ст. 34 КПК України, при наявності яких кримінальне провадження може бути передане до іншого суду для розгляду.
З урахування вищевикладеного, суд приходить до переконання, що клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про передачу даного кримінального провадження до суду апеляційної інстанції для визначення підсудності необхідно залишити без задоволення
Під час підготовчого судового засідання підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, не встановлено.
З метою підготовки до судового розгляду встановлено, що угоди про примирення, визнання винуватості до суду в порядку ст.ст. 468-475 КПК України не надійшло. Підстав для закриття провадження згідно ст. 284 КПК України не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону, підстав для повернення обвинувального акту немає. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Вінницькому міському суду Вінницької області.
Відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.
Суд вважає за можливе на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, 5 ст. 185 КК України призначити судовий розгляд, який, з урахуванням позиції обвинуваченого, здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
Представником позивача АТ «Укрсиббанк» ОСОБА_7 подано цивільний позов до ОСОБА_4 про стягнення з останнього матеріальної шкоди в сумі 767 150 гривень, який позивач просить розглядати в межах даного кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Положеннями ч. 5 ст. ст. 128 КПК України визначено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Так, судом встановлено, що форма і зміст поданої позовної заяви відповідають вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства, а тому слід визнати АТ «Укрсиббанк» цивільним позивачем у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4, 5 ст. 185 КК України.
Копію позовної заяви вручити обвинуваченому ОСОБА_4 та надати йому строк для подання відзиву на позовну заяву, відповідно до вимог ч. 7 ст. 178 ЦПК України, не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали.
Вирішуючи клопотання прокурора про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілих у кримінальному провадженні, перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином.
При вирішенні питання про зміну запобіжного заходу або продовження строку обраного обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан здоров`я обвинуваченого, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.
Також суд, враховує положення п. с) ч. 1 ст. 5 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» згідно якого: нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Відповідно до положено ст. 194 КПК України, суд при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу повинен встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, слід зазначити, що враховуючи практику ЄСПЛ, зокрема, у розумінні практики ЄСПЛ, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Судом враховано, що згідно обвинувального акту, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів за які, в разі доведення його винуватості, загрожує покарання у виді позбавлення волі на певний строк. Відтак, на переконання суду існує ризик того, що обвинувачений зможе переховуватись від суду, з метою уникнення призначеного покарання.
Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими причинами в сукупності для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою (рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 року у справі «Волосюк проти України»).
Судом враховано, що злочини у яких, згідно клопотання прокурора, обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_4 , відноситься до злочинів проти власності, останній не працевлаштований, тому на переконання суду, на даний час існує ризик, що обвинувачений зможе вчиняти й інші кримінальні правопорушення аналогічного змісту.
Крім вищевикладеного обґрунтування наявних ризиків, при вирішенні заявленого стороною обвинувачення клопотання щодо зміни запобіжного заходу ОСОБА_4 , судом враховано, що існує ризик впливу на свідків, оскільки обвинуваченому відомі адреси проживання останніх, з метою зміни наданих ними показів під час досудового розслідування.
Крім того, існує ризик того, що обвинувачений зможе перешкоджати розгляду даного кримінального провадження іншим чином, оскільки, як зазначив прокурор, досудовим розслідуванням не встановлено усіх осіб, причетних до вчинення даних кримінальних правопорушень, матеріали щодо останніх виділено в окреме провадження.
При вирішенні клопотання прокурора щодо зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою, судом враховано практику ЄСПЛ, де зазначено, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Враховуючи зазначені обставини суд приходить до переконання, що про наявність ризиків, визначених в ст. 177 КПК України, однак враховано також те, що раніше обраний запобіжний захід щодо ОСОБА_4 у виді домашнього арешту в нічний час не було порушено останнім, відтак суд приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню та обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити на шістдесят днів, запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час, який застосований до останнього згідно ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 15.07.2022.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 31, 177, 178, 291, 314-317 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про передачу даного кримінального провадження до суду апеляційної інстанції для визначення підсудності залишити без задоволення.
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4, 5 ст. 185 КК України призначити до судового розгляду в залі №20 Вінницького міського суду Вінницької області на 19 серпня 2022 року о 11 год. 00 хв.
Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні.
Визнати АТ «Укрсиббанк» цивільним позивачем за позовом до ОСОБА_4 про стягнення з останнього матеріальної шкоди в сумі 767 150 гривень, який позивач просить розглядати в межах кримінального провадження.
Відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України надати ОСОБА_4 строк для подачі відзиву на цивільний позов не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали.
У відкрите судове засідання для розгляду кримінального провадження викликати прокурора, обвинуваченого, захисника, представника потерпілого, свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.
Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу до обвинуваченого у виді тримання під вартою або альтернативний запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту в період часу з 22.00 год. до 07.00 год. за місцем проживання на 60 днів з 18.08.2022 до 16.10.2022 включно.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки:
1) не відлучатися із населеного пункту за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу прокурора та суду;
2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
3) прибувати за першою вимогою до суду;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Копію ухвали направити виконання начальнику ВРУП ГУНП України у Вінницькій області (вул. Пирогова, 4, м. Вінниця, 21000, електронна адреса: ) для виконання та прокурору Вінницької обласної прокуратури Вінницької області для відома.
Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: