Дата документу 09.08.2022 Справа № 554/7243/22
Провадження № 1-кс/554/8173/2022
УХВАЛА
іменем України
09 серпня 2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

03 серпня 2022 року до Октябрського районного суду м. Полтави надійшла скарга ОСОБА_3 , в порядку ст.303 КПК України, у якій він просить зобов`язати уповноважену особу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінаьне правопорушення, викладене в заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 .

Скарга мотивована тим, що у червні 2022 року він подав до Територіального управління Державного бюро розслідувань заяву про вчинення злочину, передбаченого ст. 367 КК України, однак до теперішнього часу уповноваженою особою не були внесені відомості до ЄРДР. Вважає зазначену бездіяльність незаконною, оскільки не виконано вимог ч. 1 ст. 214 КПК України. На підставі викладеного, заявник звернувся з цією скаргою.

Заявник ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги скарги підтримав у повному обсязі, пояснив, що він є учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС і згідно з мінливим законодавством вимушений періодично заміняти своє посвідчення на бланк нового зразка, що створює невизначеність та перешкоди в реалізації ним своїх законних прав, у зв`язку з чим неодноразово звертався в різні інстанції, місцеві та окружні суди. Не отримавши позитивного вирішення проблемних питань, вважав, що потрібно внести до ЄРДР відповідні відомості та звернутись саме до ДБР як вищого органу, який має розібратись в цій ситуації, оскільки куди ще звертатись із заявами йому невідомо. На підставі викладеного, просив скаргу задовольнити.

Слідчий Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши заявника, вивчивши суть скарги, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає скаргу такою, що не підлягає задоволенню з таких підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Як вбачається зі скарги, та встановлено в судовому засіданні, заявник ОСОБА_3 звернувся до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 24 червня 2022 року, вчиненого, на його думку, невідомими керівниками центральних органів виконавчої влади та керівниками державної служби інших державних органів, юрисдикція яких поширюється на всю територію України, що містить ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 367 КК України. За змістом заяви посилається, зокрема, на ті обставини, що він звертався до різних профільних установ та державних органів з метою заміни свого посвідчення особи, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи, однак отримав повідомлення про відсутність у документах відомостей про його роботу, а також про факт направлення його до зони відчуження для виконання робіт із ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, через що комісія зі спірних питань Мінсоцполітики своїм рішенням від 04 серпня 2021 року не вбачала правових підстав для підтвердження такого статусу щодо ОСОБА_3 , у зв`язку з чим видане йому посвідчення підлягає вилученню. Заявник вважає, що це рішення є спірним, таким, що прийняте не у спосіб, що передбачений Конституцією України та законами України, а необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, упереджено, недобросовісно, нерозсудливо. На підставі цього, просив внести його заяву до ЄРДР та розпочати досудове розслідування (а. с. 3-7).

Окрім цих вимог, інших відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, та відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України є підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, заява не містить.

Як видно із матеріалів скарги, Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, відомості, викладені у заяві ОСОБА_3 від 24 червня 2022 року, не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, натомість, йому направлено лист-відповідь № 1403зкп/п/15-02-4-1187/22 від 06 липня 2022 року з посиланням на відсутність у поданій заяві об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності органів Державного бюро розслідувань, через що відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР. Разом із тим, у частині тверджень заявника про незаконні дії окремих посадовців Сумської обласної державної адміністрації, які на думку заявника, вчинили злочини, заяву направлено за належністю до УСР в Сумській області НП України для організації розгляду по суті згідно з вимогами ст. 214 КПК України (а. с. 8). Однак, заявник із цим не погодився і звернувся до суду зі скаргою.

Підставами вважати повідомлення таким, що містить відомості про злочин, є наявність в ньому об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то обставини викладені в них не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язковими для внесення до ЄРДР.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30 червня 2020 року, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (п.п. 1 п. 1 розділу ІІ Положення).

Норми статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку із ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).

Отже, критерієм, що дає змогу вважати заяву про злочин такою, що підлягає внесенню до ЄРДР, є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заявник же зазначає про вчинення порушень керівниками центральних органів виконавчої влади та керівниками державної служби інших державних органів, юрисдикція яких поширюється на всю територію України, однак злочинність таких дій не підтверджується достатніми об`єктивними даними, обґрунтованими та допустимими доказами, а доводи заяви зводяться до непогодження із діями всіх керівників державних органів у цілому, неналежним, на думку заявника, розглядом його звернень тощо.

При цьому, в поданій заяві ним наводяться виключно власні міркування щодо певних подій і фактів, домисли та припущення щодо можливих незаконних дій відповідальних осіб, а саме вчинення абстрактних порушень невідомими особами - керівниками центральних органів виконавчої влади та державної служби в інших (яких саме не зазначено) державних органах, юридисдикція яких поширюється на всю територію України, не вказуючи, які конкретно його права, свободи чи інтереси та ким саме порушені, і зрештою, хибного уявлення про роботу Державного бюро розслідувань як найвищого органу, який на переконання заявника, має розібратись по суті його ситуації, оскільки йому невідомо до кого звертатись. Тоді як у даному випадку заявлені вимоги скарги не конкретизовані, злочинність вказаних дій не підтверджується достатніми об`єктивними даними, а доводи заяви зводяться до непогодження із процедурою оформлення відповідних документів, які посвідчують його статус як особи, яка постраждала внаслідок катастрофи на Чорнобильській АЕС, та вирішенням пов`язаних з цим спірних питань визначення такого статусу.

Отже, з представлених суду документів не вбачається, що ініціатор скарги, звертаючись до ДБР із заявою від 24 червня 2022 року, зазначав би в ній будь-які відомості про вчинення кримінального правопорушення або щонайменше якісь ознаки злочину, окрім як вказівки на статтю 367 КК України, і що ним була подана заява саме про кримінальне правопорушення, позаяк лише за назвою остання не може вважатися такою, оскільки така заява не відповідає вимогам ст. 214 КПК України. Жодні об`єктивні дані про це як у скарзі, так і доданих до неї матеріалах відсутні. Натомість, заява містить загальні формулювання без викладу фактичних даних чи обставин, які вказують на ознаки складу злочину.

Беручи до уваги пов`язаність зазначених обставин, наведені заявником доводи не можуть слугувати безумовними підставами для внесення відомостей до ЄРДР, оскільки переслідують мету ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування поза межами належної правової процедури, адже у разі незгоди з відповідними рішеннями державних органів вони можуть бути оскаржені на загальних підставах у порядку, передбаченому чинним законодавством, у свою чергу, в разі незгоди заявник ОСОБА_3 не позбавлений можливості використовувати передбачені законом засоби та інструменти захисту своїх прав, що є формою реалізації процесуальних прав з метою забезпечення належної правової процедури.

В даному контексті також варто враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Попри те, що заявник ОСОБА_3 у поданій скарзі вважає заяву від 24 червня 2022 року повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, що нібито мали місце з боку керівників органів державної влади України в цілому, а тому таке повідомлення, з огляду на його зміст, в даному випадку не може бути підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що, в свою чергу, унеможливлює автоматичне внесення відомостей до ЄРДР, про що просить заявник.

Не зважаючи на те, що ст. 214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, повідомлення, але виходячи з положень ч. 5 ст. 214 КПК України, змісту таких відомостей має бути надана належна оцінка.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві або повідомленні, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Оскільки чинним КПК України передбачена можливість оскаржити дії, бездіяльність слідчого, прокурора то у слідчого судді виникають повноваження щодо перевірки правильності висновку слідчого, прокурора за результатами такої оцінки.

Вказане відповідає основним положенням цього Кодексу, зокрема п. 18 ст. 3 КПК України, відповідно до якого до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю з дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Виходячи з аналізу наведених вище обставин, у заяві ОСОБА_3 від 24 червня 2022 року викладена власна суб`єктивна оцінка дій посадових осіб державних органів України під час здійснення ними своїх повноважень як протиправних, пов`язана з довільним тлумаченням норм кримінального законодавства, і не підтверджена достатніми об`єктивними даними, а доводи заявника ґрунтуються лише на припущеннях щодо можливої протиправності дій, а тому не відповідають вимогам ст. 214 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про відсутність законодавчо визначених підстав для внесення заяви ОСОБА_3 від 24 червня 2022 року до ЄРДР, а тому в задоволенні скарги на бездіяльність посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань потрібно відмовити.

З урахуванням Рішення Конституційного суду України від 17 червня 2020 року у справі № 3-180/2018 (1644/18), яким положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), дана ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 370, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1