Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5950/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

Вироком Подільського районного суду м. Києва від 05 травня 2021 року у кримінальному провадженні №0004147, внесеного до ЄРДР 23.11.2019 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні кримінальних проступків, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України та призначити йому покарання: - за ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358 КК України у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 гривень 00 копійок; - за ч. 4 ст. 358 КК України у виді штрафу в розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 510 гривень 00 копійок. На підставі ч. 1 ст. 70 КК України, за сукупністю кримінальних правопорушень, шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим, остаточне покарання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначити у виді штрафу у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 гривень 00 копійок.
Цим же вироком було вирішено долю речового доказу - у відповідності до вимог ст. 100 КПК України речові докази: закордонний паспорт громадянина Республіки Вірменії № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити в матеріалах кримінального провадження.
Засуджений звернувся до Суду з клопотанням, відповідно до якого просить вирішити долю речового доказу - паспорта громадянина Республіки Вірменії № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 та повернути його обвинуваченому.
ОСОБА_4 та захисник своєї явки в судове засідання не забезпечили, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання з розгляду даного клопотання.
Прокурор проти задоволення даного клопотання заперечила, зазначивши, що вироком від 05 травня 2021 року Подільського районного суду м. Києва вже вирішено долю речового доказу - закордонний паспорт громадянина Республіки Вірменії № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишивши його при матеріалах справи. Окрім того, вказала, що вирок набув законної сили та не оскаржувався з підстав неправильного вирішення долі речового доказу.
Відповідно до ч. 1 ст. 539 Кримінального процесуального кодексу України (надалі - КПК України) питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.
Суд, дослідивши доводи, викладені у клопотанні в якості підстав для його задоволення, дійшов до висновку про його необґрунтованість, з огляду на що в його задоволенні слід відмовити, зважаючи на наступне.
Відповідно до припису ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.
Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 100 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 100 КПК України документ повинен зберігатися протягом усього часу кримінального провадження. За клопотанням володільця документа слідчий, прокурор, суд можуть видати копії цього документа, за необхідності - його оригінал, долучивши замість них до кримінального провадження завірені копії.
Відповідно до ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч. 2 ст. 99 КПК України до документів, за умови наявності в них відомостей, передбачених частиною першою цієї статті, можуть належати: 1) матеріали фотозйомки, звукозапису, відеозапису та інші носії інформації (у тому числі електронні); 2) матеріали, отримані внаслідок здійснення під час кримінального провадження заходів, передбачених чинними міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України; 3) складені в порядку, передбаченому цим Кодексом, протоколи процесуальних дій та додатки до них, а також носії інформації, на яких за допомогою технічних засобів зафіксовано процесуальні дії; 4) висновки ревізій та акти перевірок.
З огляду на наведене, суд зазначає, що паспорт іноземного громадянина, в якому наявні підроблені відмітки, не може вважатись документом в розумінні наведених вище норм статті 99 КПК України, а тому є речовим доказом.
Відповідно до п. 7 ч. 9 ст. 100 КПК України документи, що є речовими доказами, залишаються в матеріалах кримінального провадження протягом усього часу їх зберігання.
Окрім того, Суд звертає увагу суб`єкта подання наведеного клопотання на ту обставину, що вирок Подільського районного суду м. Києва від 05 травня 2021 року набрав законної сили і не був оскаржений в частині вирішення питання про долю речових доказів у встановлені процесуальним законодавством строки, а отже - набув законної сили.
Керуючись ст. 539 КПК України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про визначення долі речового доказу в межах вирішення питань, пов`язаних з виконанням вироку Подільського районного суду м. Києва від 05 травня 2021 року відносно засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за ознаками складу кримінальних правопорушень, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва протягом 7 днів з дня її проголошення.

СуддяОСОБА_6