УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_2, за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу адвоката ОСОБА_4 подану в інтересах учасника ТОВ «УКРПОЖЕБЕЗПЕКА-СЕРВІС» ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2, надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 подану в інтересах учасника ТОВ «УКРПОЖЕБЕЗПЕКА-СЕРВІС» ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви про кримінальне правопорушення від 23.08.2022.

У своїй скарзі заявник зазначає, що ОСОБА_1 23.08.2022 звернувся до ГУНП в м. Києві, як учасник ТОВ «УКРПОЖБЕЗПЕКА-СЕРВІС» із заявою про кримінальне правопорушення від 23.08.2022. З матеріалів скарги вбачається, що вказана заява зареєстрована в ГУНП в м. Києві за №11873 від 23.08.2022.

Однак, наразі відсутнє підтвердження, що відомості за вказаною заявою внесені до ЄРДР.

У зв`язку з чим ініціатор скарги просить слідчого суддю визнати бездіяльність службових осіб ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення та зобов`язати вказаний правоохоронний орган внести відомості до ЄРДР на підставі заяви від 23.08.2022.

Адвокат ОСОБА_4, в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином. При цьому на електронну адресу суду скерував клопотання у якому просив проводити розгляд скарги без його участі.

Уповноважений представник ГУНП в м. Києві, який був повідомлений належним чином про час та місце розгляду скарги, до суду не з`явився та про причини неявки суд не повідомив, що відповідно до частини третьої статті 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 23.08.2022 до ГУНП в м. Києві, учасник ТОВ «УКРПОЖБНЗПЕКА-СЕРВІС» ОСОБА_1 звернувся з заявою про кримінальне правопорушення від 23.08.2022, вказана заява зареєстрована в ГУНП в м. Києві за №11873 від 23.08.2022.

Однак, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом першим частини першої статті 303 КПК України, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України на слідчого суддю покладається функція здійснення контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження, до яких, серед іншого, віднесена охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення того, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких віднесені законність (ст. 9 КПК України), змагальність (ст. 22 КПК України) та диспозитивність (ст. 26 КПК України).

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч.6 ст.22 КПК України).

Відповідно до положень ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

За змістом цієї норми, обов`язок прийняти та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальні правопорушення покладено на слідчого, дізнавача, прокурора та інших службових осіб, що уповноважені на їх прийняття.

Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях. Проте, надаючи оцінку таким відомостям, прокурор, дізнавач, слідчий, за змістом ст. 214 КПК України, повинні переконатися у наявності в них даних, що вказують на об`єктивні ознаки підготовки, вчинення, приховування кримінального правопорушення.

Крім того, відповідно до висновків 1-3 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» за 2017 рік під час розгляду скарг на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, слідчим суддям необхідно враховувати, що КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР відомостей на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим, слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин щодо ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних даних навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Саме тому апелювати на цьому етапі до положень ст. 2 КК України, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно.

Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

З метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви учасника ТОВ «УКРПОЖБЕЗПЕКА-СЕРВІС» ОСОБА_1 про кримінальне правопорушення від 23.08.2022.

За ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, може бути зокрема, про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи зазначене, дослідивши матеріали скарги слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню, оскільки в судовому засіданні встановлено, що в порушення вимог ст. 214 КПК України станом на час розгляду скарги в суді, відомості за заявою учасника ТОВ «УКРПОЖБЕЗПЕКА-СЕРВІС» ОСОБА_1 від 23.08.2022 року про кримінальне правопорушення уповноваженими особами ГУНП в м. Києві не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розслідування не розпочиналось.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 3, 7, 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу ГУНП в м. Києві, внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, на підставі заяви учасника ТОВ «УКРПОЖБЕЗПЕКА-СЕРВІС» ОСОБА_1 , від 23.08.2022, яка зареєстрована службовими особа ГУНП в м. Києві за №11873 від 23.08.2022 розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_2