Справа № 932/4387/22
Провадження № 1-кс/932/2294/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши в приміщенні суду в м. Дніпрі скаргу адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №7 ГУНП України у Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

ВСТАНОВИВ:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №7 ГУНП України у Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка розподілена для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування скарги адвокат вказується, що 03.08.2022 року ОСОБА_3 подав заяву про скоєння злочину, а саме крадіжки належного йому майна до відділення поліції № 7 ГУНП в Дніпропетровській області. В своїй заяві ним було вказано всю необхідну інформацію для того, щоб поліцією були внесені відомості до ЄРДР. Впродовж двох місяців ОСОБА_3 чекав на виклика поліції для проведення будь-яких слідчих дій, при цьому спілкувався з працівником поліції за допомогою телефонного зв`язку, який запевняв, що справа розслідується та відомості внесені до ЄРДР. В серпні ОСОБА_3 звернувся до ВП №7 ГУНП в Дніпропетровській області з метою з`ясування причин не проведення слідчих дій та 05.08.2022 року йому була вручена відповідь, в якій зазначено, що заява про скоєння злочину розглянута, проведено перевірку, при цьому відповідь не була спрямована ОСОБА_3 жодним можливим способом. З таким підстав, заявник вважає, що така бездіяльність поліції суперечить вимогам КПК України, тому просить зобов`язати посадових осіб ВП №7 ГУ НП в Дніпропетровській області внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Перевіривши скаргу та додані до неї матеріали, приходжу до висновку про необхідність її повернення заявнику, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У відповідності до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 року «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. За приписами статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Тобто, виходячи з вимог частини 1 статті 214 КПК України, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, полягає у невнесенні вказаних відомостей впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

З матеріалів скарги вбачається, що заявник звернувся до ВП №7 ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення 03 червня 2022 року, яка зареєстрована в журналі ЖЕО № 17372.

Заявником оскаржується бездіяльність уповноважених осіб Відділення поліції № 7 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, при цьому заява про злочин була подана 03.06.2022 року, а до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із зазначеною скаргою заявник звернувся лише 09.08.2022 року, тобто після спливу 10 днів з моменту бездіяльності.

Водночас заявник не ставить питання про поновлення строку звернення до суду та не обґрунтовує причини поважності пропущення такого строку. Згідно статті 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту, або передано особі, уповноваженій їх прийняти. Право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями. Правовий строк існує у багатьох своїх різновидах, характер яких залежить від мети встановлення строку, його функцій, порядку регулювання відносин, яких він стосується і на які він має вплив. Одним із різновидів строків у кримінальному провадженні є строки за визначенням, до них належать абсолютно визначені, відносно визначені, не визначені, альтернативні (загальні та виключні). Встановлення в законі порядку обчислення, продовження і поновлення строків обумовлюється необхідністю досягнення завдань кримінального провадження та забезпечення законних інтересів і прав суб`єктів кримінального процесу. Приписи КПК про строки регламентують тривалість строків, порядок їх обчислення та наслідки закінчення строків. У кримінальному процесуальному законодавстві України строки встановлюються, продовжуються і поновлюються. Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг. Не викликає труднощів визначення його тоді, коли він прямо зазначений у законі. У тих випадках, коли початок перебігу строку не позначено, ним слід вважати момент учинення тієї процесуальної дії або настання події, що спричиняє виникнення відповідного процесуального обов`язку, для виконання якого і встановлюється цей строк.

Зважаючи на вищенаведене, суд дійшов висновку, що для особи, яка оспорює бездіяльність, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, початком (початковим моментом) перебігу строку для подання скарги була дата 04.06.2022 року, адже із повідомленням про вчинення, на його думку, кримінального правопорушення-злочину заявник звернувся 03.06.2022 року відповідно. Поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються у кожному конкретному випадку судом. Заявником не вказано та не підтверджено належними та допустимими доказами поважність причин пропуску звернення до суду після закінчення строку, визначеного кримінальним процесуальним законодавством, а звернення до суду саме 09.08.2022 року після подання заяви 03.06.2022 року необґрунтовано. Заявником не підтверджено належними та допустимими доказами, що таке звернення не могло відбутись раніше, більш того, зміст скарги свідчить про обізнаність заявника із приписами ст. 214 КПК України щодо невідкладності внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Інших поважних причин пропуску звернення до суду із скаргою заявником не наведено та доказів в обґрунтування цього суду не надано, з урахуванням чого, суд вважає, що скаргу подано після закінчення встановлених законом строків, тобто після закінчення 10-денного строку, а тому скаргу необхідно повернути.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 2 статті 304 КПК України, скарга повертається якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першої цієї статті, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Виходячи з наведеного, приходжу до висновку про необхідність повернення скарги та доданих до неї матеріалів заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП №7 ГУНП України у Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4