Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/704/22
Провадження № 1-кс/935/239/22
У Х В А Л А
Іменем України
28 квітня 2022 року м.Коростишів

Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , розглянув клопотання прокурора Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області про арешт майна,

встановив:

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.04.2022 близько 11 год. ОСОБА_4 , переслідуючи корисливий умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та усвідомлюючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою здійснення незаконної порубки дерев, приїхав на своєму вантажному автомобілі марки ГАЗ-52, р.н. НОМЕР_1 , до лісопосадки, яка розташована між с. Водотиї та смт. Брусилів, Житомирського району Житомирської області (Брусилівської ОТГ). Перебуваючи у зазначеному місці, діючи умисно, ОСОБА_4 здійснив незаконну порубку дерев у кількості 6 штук, зовні схожих до породи "Береза" та «Вільха», що еквівалентно близько 2 кубічним метрам деревини, чим спричинив шкоду Брусилівській ОТГ, сума якої встановлюється.

21.04.2022 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000099 за ч. 1 ст. 246 КК України.

Під час огляду місця події, 21.04.2022 року, який було проведено в період часу з 14:00 годин до 15.30 години за межами смт. Брусилів Житомирського району Житомирської області (Брусилівська ОТГ), на відкритій ділянці місцевості, яка має географічні координати 50.2644403,29.4806479, що встановлені за допомогою мобільного додатку «Google Карти», було виявлено шість пеньків дерева породи, зовні схожої до вільхи та берези, з яких було виконано зріз та місце для дослідження позначено цифрами. Крім цього, під час зазначеного огляду місця події, було виявлено автомобіль марки ВАЗ, моделі 21057, р.н. НОМЕР_2 , з саморобним металевим причіпом, призначеним для перевезення лісопродукції, без реєстраційних номерів. Також, під час зазначеного огляду місця події було виявлено автомобіль марки ГАЗ-52, р.н. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходились колоди деревини, зовні схожої до породи вільха та береза різного діаметру та довжини об`ємом близько 2 м3. В кабіні зазначеного автомобіля виявлено бензопилу марки «STIHL». На відстані 2 м від вказаного автомобіля виявлено бензопилу марки «KRAISSMANN RS?52»

В подальшому автомобіль марки ВАЗ моделі 21057 р.н. НОМЕР_2 , з саморобним металевим причіпом, призначеним для перевезення лісопродукції, без реєстраційних номерів, автомобіль марки ГАЗ-52 р.н. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходились колоди деревини зовні схожої до породи вільха та береза різного діаметру та довжини об`ємом близько 2 м3 та бензопили марки «STIHL» та «KRAISSMANN RS?52», 6 зрізів з пнів було вилучено до ВП № 2.

Відповідно до пояснень ОСОБА_4 , автомобіль марки ГАЗ-52 р.н. НОМЕР_1 , в кузові якого знаходились колоди деревини, зовні схожої до породи вільха та береза різного діаметру та довжини об`ємом близько 2 м3 та бензопили марки «STIHL» та «KRAISSMANN RS?52» належать йому. Вказаний автомобіль він не переоформляв, а користується по свідоцтву про реєстрацію ТЗ. Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 автомобіль є вантажним моделі ГАЗ-52 р.н. НОМЕР_4 і його власником є ОСОБА_5 . Власник вказаних колод деревини зовні схожої до породи вільха та береза різного діаметру та довжини об`ємом близько 5 м3 на даний час встановлюється.

Відповідно до пояснень ОСОБА_6 , під час огляду місця події, автомобіль марки ВАЗ моделі 21057, р.н. НОМЕР_2 , з саморобним металевим причіпом, призначеним для перевезення лісопродукції, без реєстраційних номерів належать йому. Вказаний автомобіль він не переоформляв, а користується по свідоцтву про реєстрацію ТЗ НОМЕР_5 . Власником вказаного автомобіля є ОСОБА_7 , житель АДРЕСА_1 .

11.11.2021 слідчим СВ відділу поліції №2 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області винесено постанову про визнання речовими доказами вищевказаного майна у кримінальному провадженні.

У ході досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив суд його задовольнити.

Користувач ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив щодо накладення арешту на автомобіль ВАЗ моделі 21057, р.н. НОМЕР_2 , який перебуває у його користуванні, оскільки він не здійснював незаконну порубку лісу.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився. Надіслав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі. У задоволенні клопотання просить відмовити, оскільки він не власник авітомобіля ГАЗ-52, р.н. НОМЕР_1 , а користувач.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається у тому числі й з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п.1 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів провадження, обґрунтовуючи своє клопотання, слідчим, в розумінні вимог ст.132 КПК України, надано достатні і належні докази того, що вказане майно може бути об`єктом кримінально-протиправних дій, тобто існують підстави для арешту зазначених речей з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як вважає слідчий суддя, матеріали кримінального провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування, а саме: накладання арешту на вищевказане майно, виправдовують таке втручання у права та інтереси користувача майна, маючи на меті запобіганню знищення чи пошкодженню майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального судочинства (пункт 5 частини другої статті 173 КПК України).

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим у клопотанні було доведено необхідність накладення арешту як з метою збереження речових доказів, так і для з`ясування обставин, що мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, а тому слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 132, 170, 172, 173, КПК України,-

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт у виді заборони права на відчуження, розпорядження та/або користування на автомобіль марки ГАЗ-52 р.н. НОМЕР_1 , бензопилу марки «STIHL», бензопилу марки «KRAISSMANN RS?52», 6 зрізів з пнів з метою збереження речових доказів та проведення необхідних експертиз.

В іншій частині відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_8 Пасічний