Справа № 686/8830/22
Провадження № 1-кс/686/3994/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з ознайомившись із матеріалами клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором, про арешт майна у кримінальному провадженні №0000910,

встановив:

09.05.2022 року старший слідчий відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, погодженим з прокурором Волочиської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на: штани спортивні, синього кольору, які поміщено до картонної коробки та опечатано; светр темно-червоного кольору, з полосою фіолетового кольору, який поміщено до картонної коробки та опечатано; резинові тапочки, чорного кольору, які поміщено до картонної коробки та опечатано, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном.

Дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню, в зв`язку з наступним.

05.05.2022 Хмельницьким районним управлінням поліції ГУНП в Хмельницькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000910, попередня правова кваліфікація ч. 1 ст. 121 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що «04 травня 2022 року близько 21 години 20 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем тимчасового проживання на території домогосподарства АДРЕСА_1 , вступив у словесну суперечку із ОСОБА_5 , під час чого у нього виник злочинний умисел на спричинення тілесних ушкоджень останньому.

Тоді ж, 04 травня 2022 року близько 21 години 00 хвилин ОСОБА_6 , реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому, на ґрунті особистих неприязних відносин, що склались між ними під час такого конфлікту, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, взяв до рук дерев`яну палицю, якою умисно наніс декілька ударів по лівій половині голови потерпілому ОСОБА_5 .

В результаті зазначених умисних дій ОСОБА_6 умисно спричинив потерпілому ОСОБА_5 тілесні ушкодження у вигляді лінійного перелому лобної кістки з переходом на ліву тім`яну кістку, багато уламкового перелому тім`яної та скроневої кісток зліва зі зміщенням фрагментів до 3,6 мм, лінійного перелому потиличної кістки зліва, перелому лівої виличної кістки, латеральної стінки орбіти, перелому передньої, медіальної та задньої стінок верхньощелепних пазух зліва, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент їх заподіяння.

05.05.2022 року в період часу з 00 год. 25 хв. по 00 год. 51 хв. проведено огляд коридору відділення невідкладної (екстреної) медичної допомоги КНП Городоцької МБЛ, що за адресою: Хмельницька область, Хмельницький район, м. Городок вул. Шевченка, 40 під час якого вилучено: штани спортивні, синього кольору, які поміщено до картонної коробки та опечатано; светр темно-червоного кольору, з полосою фіолетового кольору, який поміщено до картонної коробки та опечатано; резинові тапочки, чорного кольору, які поміщено до картонної коробки та опечатано.

Таким чином, враховуючи те, що одяг потерпілого ОСОБА_5 , в якому він був одягнутий в момент вчинення щодо нього кримінального правопорушення, а саме: штани спортивні, синього кольору, светр темно- червоного кольору, з полосою фіолетового кольору, резинові тапочки, чорного кольору, зберегли на собі сліди та містять інші відомості, які можуть бути використанні як докази, вказані матеріальні об`єкти постановою слідчого від 05.05.2022 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні. З метою збереження речових доказів, їх використання при проведенні експертних досліджень виникла необхідність в накладенні арешту на дане майно».

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року вказувалося на порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або інших осіб можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Разом з тим, всупереч вищевказаним нормам кримінально-процесуального закону, до матеріалів клопотання не долучено постанови про визнання штанів спортивних, синього кольору, светру темно-червоного кольору, з полосою фіолетового кольору, резинових тапочок, чорного кольору, на які слідчий просить накласти арешт, речовими доказами.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин клопотання слідчого про арешт майна не може бути розглянуто по суті і підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя
постановив:

Клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СВ Хмельницького районного управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000910, повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя