Єдиний унікальний номер 205/3177/22
Провадження № 1-кп/205/759/22
У Х В А Л А

04 жовтня 2022 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро в режимі відеоконференції кримінальне провадження №0000290 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, на утриманні неповнолітніх та малолітніх дітей не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції)

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

У судовому засіданні прокурором ОСОБА_4 було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у якому прокурор зазначив, що на його думку наявні ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_3 перебуваючи на свободі під загрозою призначення йому суворого покарання, яке за ч.1 ст. 115 КК України передбачено до п`ятнадцяти років позбавлення волі, може вдатися до переховування від суду. Разом з тим прокурор зазначив, що ОСОБА_3 не має стійких соціальних зв`язків, оскільки обвинувачений не одружений, неповнолітніх та малолітніх дітей на утриманні не має, як і не має постійного офіційного місця роботи, тобто відсутні соціальні важелі впливу, що зможуть утримати останнього за місцем мешкання та від вчинення дій, передбачених зазначеною статтею. Окрім того, прокурор вказав, що існує ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки обвинувачений ОСОБА_3 вчинив злочин відносно своєї знайомої і таким чином, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а саме на свого сина ОСОБА_6 , а також сина померлої, як шляхом вмовлянь так і шляхом погроз застосування насильства з метою зміни ними своїх показань в суді з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також, прокурор наголосив на тому, що існує ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки обвинувачений офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має та зловживає спиртними напоями, тому дана обставина підтверджує той ризик, що ОСОБА_3 може вчиняти нові корисливі кримінальні правопорушення, для отримання матеріальної вигоди та засобів для існування, так як він не має іншого джерела доходу.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти продовження йому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив замінити на домашній арешт, посилаючись на те, що в нього є син, який є інвалідом 2 групи та потребує його допомоги.

Захисник адвокат ОСОБА_5 також заперечував проти продовження ОСОБА_3 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на недоведеність ризиків, зазначених прокурором у клопотанні, а також на необхідність ОСОБА_3 здійснювати піклування над його сином, який страждає на психічну хворобу.

Суд, дослідивши клопотання про продовження запобіжного заходу та додані до нього матеріали, вислухавши доводи прокурора, заслухавши думку обвинуваченого та його захисника, потерпілої, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

З контексту ст. 177 КПК України випливає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений, може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Суд приходить до висновку про доведеність ризиків переховування обвинуваченого від суду, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого насильницького злочину, пов`язаного із спричиненням смерті людини, та під загрозою можливого застосування тяжкого покарання, у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Окрім того, суд вважає доведеним ризик незаконного впливу на свідків, оскільки ОСОБА_3 перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні шляхом їх залякування, оскільки вони є знайомими ОСОБА_3 , що може спонукати останнього здійснити незаконний вплив на свідків з метою зміни ними своїх показів в суді для уникнення кримінальної відповідальності.

Також, суд вважає доведеним ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки під час судового засідання встановлено, що ОСОБА_3 офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходу не має та зловживає спиртними напоями, тому може вчиняти нові корисливі кримінальні правопорушення, для отримання матеріальної вигоди та засобів для існування, так як він не має іншого джерела доходу.

Окрім того, відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання або продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд враховує у сукупності всі обставини, а саме вік обвинуваченого, стан його здоров`я, наявність у нього соціальних зв`язків та родини.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність зазначених у клопотанні прокурора ризиків, а саме незаконного впливу обвинуваченим на свідків у кримінальному провадженні, ризику переховування від органів досудового розслідування, суду та вчинення інших кримінальних правопорушень, що унеможливлює застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Інші, більш м`які запобіжні заходи, на думку суду, не спроможні забезпечити належне виконання ОСОБА_3 процесуальних обов`язків обвинуваченого у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 183, 369, 371, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24-00 години 02 грудня 2022 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1