Справа № 206/948/22
Провадження № 1-кс/206/126/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.05.2022 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника-адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Дніпро клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Балабине, Запорізького району, Запорізької області, громадянина України, який має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,-

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
16.05.2022 старший слідчий СВ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Самарського районного суду м.Дніпропетровська з даним клопотанням, погодженим прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 .

Відповідно до клопотання слідчого, ставиться питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті людині (вбивство).
Так, у провадженні слідчого відділення поліції №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження під № 0000167, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Лівобережною окружною прокуратурою міста Дніпра.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.03.2022 приблизно о 20.00 годин ОСОБА_8 прийшла відвідати свого колишнього чоловіка ОСОБА_5 до приміщення будинку АДРЕСА_2 . Того ж вечора, тобто 20.03.2022 в період часу з 20.05 до 22.00 годин, знаходячись у приміщенні будинку за адресою: АДРЕСА_2 , в ході спілкування між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виникла сварка на ґрунті ревнощів. В ході сварки у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел спрямований на умисне вбивство ОСОБА_8 , а саме умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_5 діючи умисно, на ґрунті ревнощів почав наносити останній чисельні удари тупим предметом в область тулубу, верхніх та нижніх кінцівок. В подальшому, скориставшись кухонним ножем, який знаходився в приміщенні будинку, наніс ОСОБА_8 не менш як один удар в область тулубу справа. В результаті злочинних дій ОСОБА_5 , потерпіла ОСОБА_8 від отриманих тілесних ушкоджень померла на місці.
21.03.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними під час проведення досудового розслідування доказами та іншими матеріалами кримінального провадження, у їх сукупності. Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.115 КК України, яке згідно ст.12 КК України віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі, строком до п`ятнадцяти років, тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 усвідомлюючи покарання, яке йому загрожує, може переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду. Строк тримання під вартою, обраний слідчим суддею Самарського районного суду м. Дніпропетровська підозрюваному ОСОБА_5 , закінчується 20.05.2022 року, в той час, як для завершення досудового розслідування, враховуючи особливу складність кримінального провадження, необхідно виконати наступне: отримання та долучення до матеріалів кримінального провадження висновку судово-медичної експертизи, призначеної постановою слідчого від 21.03.2022; отримання та долучення до матеріалів кримінального провадження висновку додаткової судово-медичної експертизи; висновку судової медико-криміналістичної експертизи; проведення інших слідчих та процесуальних дій, необхідність яких виникне в ході проведення досудового розслідування; повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 ; виконання вимог ст.290 КПК України; вирішення можливих клопотань підозрюваного та його захисника; складення обвинувального акту у кримінальному провадженні та його затвердження; складення реєстру матеріалів кримінального провадження. Керівником Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_9 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000167 продовжено до 3-х місяців, а саме до 20.06.2022. Обставинами, що перешкоджали здійснити ці процесуальні дії раніше, є зокрема, той факт, що проведення судово-медичної експертизи потребує часу через велику завантаженість експертів КЗ «Дніпропетровське обласне бюро СМЕ`ДОР». Враховуючи те, що у ОСОБА_5 не склались стійкі соціальні зв`язки в суспільстві, зокрема, він неповнолітніх або малолітніх дітей чи інших непрацездатних осіб на утриманні не має, тому у органів досудового розслідування та прокуратури є підстави вважати, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи про покарання, яке йому загрожує, може вчинити спроби переховування від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, чинити тиск на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки потерпіла та свідки є раніше знайомі особи для підозрюваного та проживають на одному районі з підозрюваним. Так, ОСОБА_5 знаходячись на волі може незаконно впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки він усвідомлює, що вручене йому письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, докази в матеріалах вказаного провадження, базуються також на показаннях потерпілої та свідків, останній може впливати на них шляхом вмовляння, підкупу та психологічними методами впливу як безпосередньо, так і з застосуванням сторонніх осіб, з метою схилення потерпілої та свідків до зміни показань, чим перешкоджатиме забезпеченню швидкого, повного та неупередженого розслідування та, у послідуючому, судового розгляду у даному кримінальному провадженні. Враховуючи викладене, просили клопотання задовольнити та продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, тобто до 21 червня 2022 року.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання, просили його задовольнити в повному обсязі з наведених у ньому підстав.
Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні при вирішення клопотання покладались на розсуд суду.

Вислухавши доводи та пояснення прокурора, слідчого, підозрюваного та захисника, вивчивши та дослідивши подане клопотання та надані письмові матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Статтею 8 КПК України кримінальне провадження, визначено що здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Принцип верховенства права у Кримінальному проваджені, а також, і у відповідності з ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.
Згідно зі змістом ст. 131 та ст. 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Частиною першою ст. 199 КПК України, визначено що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Так, відповідно до витягу з ЄРДР під № 0000167, вбачається, що 21.03.2022 до ЧЧ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 21.03.2022 на території домоволодіння АДРЕСА_2 в ході конфлікту між ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 останній наніс їй тілесні ушкодження, від яких настала смерть ОСОБА_8 (ЖЄО).

21.03.2022 о 06 год. 30 хв. було затримано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол.
21.03.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 23.03.2022 до підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 23.03.2022 до 20.05.2022 включно.
Клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із доданими матеріалами підозрюваний ОСОБА_5 та захисник-адвокат ОСОБА_6 отримали 11.05.2022 о 10 год. 20 хв.
Так, в підтвердження обставин, викладених у клопотанні слідчим було додано копії документів, а саме: витяг з ЄРДР під №0000167, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.03.2022, відповідно до якого встановлено, що 21.03.2022 до ЧЧ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 21.03.2022 на території домоволодіння АДРЕСА_2 в ході конфлікту між ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 останній наніс їй тілесні ушкодження, від яких настала смерть ОСОБА_8 (ЖЄО), рапорт, протокол огляду від 21.03.2022 з фото таблицею до нього, відповідно до якого встановлено, що 21.03.2022 в період часу з 07 год. 30 хв. по 08 год. 50 хв., старшим слідчим СВ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_11 , було проведено огляд домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено речі, які мають істотне значення у кримінальному провадженні та які були в подальшому визнані речовими доказами по справі, протокол огляду трупа від 21.03.2022 з таблицю зображень, відповідно до якого в домоволодінні, розташованого за адресою АДРЕСА_2 , виявлено та оглянуто труп ОСОБА_8 , протокол допиту потерпілої ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , протокол допиту свідка ОСОБА_13 , протокол допиту свідка ОСОБА_14 , протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення від 21.03.2022 складений о 10 год. 00 хв. відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протокол проведення слідчого експерименту від 22.03.2022 складений за участю підозрюваного ОСОБА_5 , висновок експерта СМЕ №176/4 від 28.04.2022; висновок експерта СМЕ № 112 від 18.04.2022; висновок експерта СМЕ № 176/3 від 20.04.2022; висновок експерта СМЕ № 112/1 від 12.04.2022, постанови про визнання речових доказів від 21.03.2022 та інших доказів, зібраних у кримінальному провадженні.

Частиною першою ст. 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Так, згідно з позицією Європейського суду з прав людини питання про те, чи є тривалість тримання під вартою обґрунтованою, не можна вирішувати абстрактно. Воно має вирішуватися в кожній справі з урахуванням конкретних обставин, підстав, якими національні органи мотивували свої рішення, та належно задокументованих фактів, на які посилався заявник у своїх клопотаннях про звільнення з-під варти. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.
Слідчий суддя, при вирішенні даного клопотання, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Отже, оцінюючи надані стороною обвинувачення матеріали слід прийти до висновку, що в своїй сукупності вони доводять наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Окрім того, встановлені обставини під час розгляду клопотання та зміст клопотання та додані матеріали, дійсно свідчать про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду, скоювати інші злочини, незаконно впливати на свідків та потерпілу та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Вказаного висновку слідчий суддя прийшов з огляду на обізнаність підозрюваного про тяжкість покарання, яке загрожує останньому, у разі визнання його винним, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, те, що підозрюваний, знаходячись на свободі, може незаконно впливати на свідків та потерпілу у даному кримінальному провадженні, з метою схилення останніх до зміни показань, оскільки потерпіла та свідки є раніше знайомі особи для підозрюваного та проживають на одному районі з підозрюваним та те, що підозрюваний не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, постійного джерела доходу не має, тобто останній може продовжити свою злочинну діяльність.
Суд, окрім цього, враховує характер кримінального правопорушення, який має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, практику Європейського суду з прав людини - п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

Таким чином, ризики, що були підставою для застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на сьогодні не перестали існувати.
Крім того, вирішуючи подане клопотання суд, також, враховує усталену практику ЄСПЛ, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.
Виходячи із вищевикладеного слідчий суддя приходить до висновку, про необхідність задоволення клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, тобто до 20 червня 2022 року.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 131, 132, 176, 177, 183, 197,199, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №4 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 20 червня 2022 року.
Ухвала набирає чинності негайно після її проголошення.

Строк дії ухвали визначити до 20 червня 2022 року.
На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1