Справа №: 393/216/22
провадження №: 1-кп/398/239/22
УХВАЛА
Іменем України

"25" серпня 2022 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, матеріали кримінального провадження за № 0000104 від 02.02.2022 року щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263, ч.1 ст.115 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисниа ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В:

18.08.2022 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з Кропивницького апеляційного суду надійшов вищевказаний обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263, ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалою судді від 18.08.2022 року призначено підготовче судове засідання по даному кримінальному провадженню.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою на 60 днів. В обґрунтування клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 прокурор посилається на необхідність забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто, наявні ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, прокурор зазначає, що ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, одне з яких відноситься до особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 15 років. Ступінь та характер суспільної небезпеки діяння вказує на те, що під загрозою покарання, яке не передбачає альтернативи окрім як позбавлення волі, обвинувачений може переховуватись від суду, тобто існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, ОСОБА_5 може незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків, які на даний час не допитані, з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, що свідчить про існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Також, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні декількох кримінальних правопорушень, відсутність стійких соціальних зв`язків та офіційних джерел доходу, стійкість злочинних намірів, свідчить про можливість повторного вчинення обвинуваченим кримінальних правопорушень, тобто існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України. На даний час необхідність у раніше обраному щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не відпала, ризики не зменшилися та продовжують існувати на даний час.

З урахуванням того, що ОСОБА_5 обвинувачується зокрема також у вчиненні злочину, передбаченого ст. 115 КК України, за п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, прокурор просить розмір застави не визначати. Також на думку прокурора менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та виконання покладених на обвинуваченого обов`язків.

Крім того, вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, підстави для повернення обвинувального акта, закриття кримінального провадження відсутні, кримінальне провадження підсудне Олександрійському міськрайонному суду Кіровоградської області.
Обвинувачений ОСОБА_5 не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, заперечив проти продовження йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Захисник ОСОБА_7 підтримав думку свого підзахисного та заперечував проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, посилається на недоведеність ризиків, тому просив обрати ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід.

Перевіривши матеріали справи та вислухавши думки учасників процесу, судом встановлено наступне.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України, підстав для повернення матеріалів обвинувального акту прокуророві не встановлено. Угод про визнання винуватості чи про примирення, у порядку ст. ст. 468-475 КПК України, суду надано не було.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню справи у судове засідання, не надійшло, проти відкритого розгляду справи заперечень немає.

Таким чином, вислухавши прокурора, який доповів про можливість призначення обвинувального акту до судового розгляду, думку обвинувачених і їх захисників, колегія суддів вважає, що є достатні підстави для призначення судового розгляду.
Згідно ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити та скасувати запобіжний захід. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04.02.2022 року ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02.04.2022р., який неодноразово продовжувався, в останнє до 28.08.2022 року.

Відповідно до п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 115 КК України, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 15 років.

При вирішенні даного клопотання прокурора суд враховує позицію Європейського Суду, викладену у п. 219 справи "Нечипорук і Йонкало проти України" (Заява N 42310/04), відповідно до якої продовжуване тримання під вартою визнається виправданим заходом за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу.

При цьому, виходячи із практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі, на який у своєму клопотанні посилається прокурор, оцінюється у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Таким ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Вирішуючи питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 суд враховує те, що він обвинувачуються, в тому числі, у вчиненні особливо тяжкого злочину та може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинення інкримінованих злочинів, усвідомлюючи їх тяжкість та розуміючи міру покарання, яка може бути до нього застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку; офіційно не працевлаштований, а отже не має постійного джерела доходу, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, є підстави, вважати, що він може вчинити новий злочин; знаходячись на свободі, маючи можливість вільного пересування та підтримання контактів із своїми знайомими, спроможний незаконно впливати прямо чи опосередковано на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання. На думку суду ступінь тяжкості злочинів, в яких обвинувачується ОСОБА_5 , вказує на підвищений ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високою імовірністю його поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитись від слідства і суду.

На підставі вищевикладеного, враховуючи суспільну резонансність вказаного кримінального провадження, дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , а також те, що існування ризику переховування від суду додатково підвищується у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, суд приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення, зазначених у клопотанні ризиків, передбачених п.1, п.3, п.5 ч. 1ст. 177 КПК України, оскільки достатніх стримуючих факторів, які б свідчили про протилежне, матеріали справи не містять.

Відомості про незадовільний стан здоров`я обвинуваченого та неможливість його подальшого тримання під вартою на даний час до суду не надходили.

Оцінюючи можливість обмеження права на свободу та особисту недоторканість обвинуваченого ОСОБА_5 , суд вважає, що в даному випадку запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути виправданим, оскільки цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи. Отже, зміна запобіжного заходу в виді тримання під вартою на запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження в суді.

За таких обставин, суд вважає за доцільне продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів ОСОБА_5 ..

Як визначено в ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи що ОСОБА_5 обвинувачується у тому числі у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, розмір застави суд не визначає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 23, 61,176, 314-316, 331, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження з обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0000104 від 02.02.2022 року відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263, ч.1 ст.115 КК України, у відкритому судовому засіданні, яке відбудеться о 14 год 30 хв 06 вересня 2022 року у приміщенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області, розташованому за адресою: Кіровоградська область, місто Олександрія, вулиця Першотравнева, 30.
У судове засідання викликати учасників процесу.
Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 23 жовтня 2022 року, включно.

Копію ухвали для виконання та до відома направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» та до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, а також вручити прокурору, обвинуваченому та його захиснику.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали при відхиленні апеляції.

Головуючий : ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3