Справа № 535/745/22
Провадження № 1-кс/535/156/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року смт Котельва

Слідчий суддя Котелевського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному 17.07.2022 року до ЄРДР за №0000558 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до клопотання слідчого СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 17.07.2020 року, погодженого цього ж числа прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області прокуратури ОСОБА_4 , у провадженні СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2022 року за №0000558 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Розпорядженням голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 року Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської Полтавської області.

У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що 16.07.2022 до ВП№3 ХРУП№3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в період часу по теперішний час невідома особа проникла на територію його господарства, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , де шляхом пошкодження вікна проникла до приміщення, в якому здійснила крадіжку його особистого майна, чим спричинила останньому матеріальну шкоду.

Із заяви та подальшого пояснення потерпілого ОСОБА_6 встановлено, що з моменту вторгнення військ РФ на територію України, він вимушений був залишити своє місце мешкання та в даний час мешкає за кордоном зі своєю родиною. В АДРЕСА_1 , у нього є господарство залишене без нагляду та, що там відбувається невідомо.

Так, 16.07.2022 року йому зателефонували працівники поліції та повідомили про те, що вони затримали невідомого чоловіка, який повідомив про крадіжку електроінструменту, яку він вчинив з території його господарства за вказаною вище адресою, із пред`явлених фото, він впізнав своє майно, а саме: електродриль ТМ «Hotech», зеленого кольору, електрокутова шліфувальна машинка (болгарка), діаметром 230, набір ключів в металевому кейсі з головками до них, електродриль синього кольору. Орієнтовна вартість викраденого майна становить йому 4000,00 грн.

16.07.2022 було встановлено особу, у якої зберігалося викрадене майно, а саме ОСОБА_7 , та надалі отримано заяву від ОСОБА_7 про добровільну видачу майна, слідчим СВ відділу поліції №3 Харківського РУП №3 Головного управління Національної поліції Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 проведено слідчу дію огляд місця події, а саме відкритої ділянки місцевості розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами проведення огляду місця події від 16.07.2022, на підставі заяви від ОСОБА_7 про добровільну видачу майна за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено та вилучено: дриль ТМ «Hotech», модель « ZIJ-13», зеленого кольору; електроболгарка ТМ «Wityaz 600rpm», з с/н РА6-GF30, чорносинього кольору.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 повідомив, що приблизно в червні місяці до нього додому прийшов знайомий ОСОБА_8 та запропонував придбати в нього електродриль зеленого кольору та болгарку синього кольору під ключ 230 діаметру, за один літр спиртного, на що ОСОБА_7 погодився та виніс йому один літр спиртного, а він передав електроінструменти ОСОБА_7 , пояснивши, що в нього тяжке матеріальне становище, та, що він повинен продавати своє майно, яке належить йому особисто. Дане майно, він зберігав у себе вдома та хотів використовувати в особистих цілях. 16.07.2022 року працівники поліції повідомили, що майно, яке придбав ОСОБА_7 у ОСОБА_9 було викрадене на, що він добровільно видав вказане майно.

Слідчий, прокурор та ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч.7 ст.237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України стверджується зокрема тим, що вилучені речі є рухомим майном, особи, які ним володіють, з метою уникнення можливої кримінальної відповідальності можуть змінити їх вміст, знищити, перемістити у місце, яке не буде відоме органу досудового розслідування, та їх подальше ненадання зможе негативно вплинути на хід досудового розслідування.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та відповідно до ч.3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи те, що вилучене в ході огляду майно є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які містять інші відомості кримінально-протиправних дій, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, тобто відповідають критеріям встановленим у ст.98 КПК України, а тому вони визнані як речові докази і на них може бути накладений арешт з метою збереження речових доказів.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні про арешт майна зазначаються документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Згідно з ч.3 ст.397 ЦК України фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду. Ніхто на даний час не оспорює належність вилучених речей саме вказаній особі.

Враховуючи вище викладене, приходжу до переконання, що майно, вилучене в ході проведення огляду місця події, є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять (можуть містити на собі) інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, клопотання слідчого слід задовольнити, з метою запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати. Вилучення речей у його власника, є необхідним для забезпечення їх зберігання до закінчення проведення відповідних слідчих дій з ними, у тому числі експертиз.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Враховуючи вище викладене, приходжу до переконання, що арешт на зазначені вище речові докази слід накласти до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України та/або до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку із забороною відчуження, розпорядження, користування вказаним майном.

Відповідно до п.4 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012 року речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

На даний час в органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, для чого необхідним є належне зберігання вищевказаних речових доказів із метою проведення необхідних слідчих дій та проведенні з ними необхідних судових експертиз. Крім того, накладення арешту на вилучені в ході огляду речі, є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, а також вилучення майна є необхідним для забезпечення його зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст.100 КПК України, з метою недопущення його подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження. Враховуючи викладене, у даному випадку доцільно застосувати спосіб арешту, що полягатиме у зберіганні речових доказів у органі, у якому функціонує слідчий підрозділ, а саме: Відділ поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному 17.07.2022 року до ЄРДР за №0000558 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, внесеному 17.07.2022 року до ЄРДР за №0000558, на тимчасове вилучене майно, власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: дриль ТМ «Hotech», модель «ZIJ-13», зеленого кольору; електроболгарка ТМ «Wityaz 600rpm», з с/н РА6-GF30, чорно синього кольору, з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання, знищення, та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд вилученого майна, який буде зберігатися у камері зберігання речових доказів Відділу поліції №3 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області: за адресою: м. Дергачі Харківської області, вул. 1 Травня, 10, до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст.100 КПК України та/або до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та власнику арештованого майна.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя