Справа № 675/1239/22
Провадження № 1-кс/675/17/2022
У Х В А Л А
"09" серпня 2022 р. слідчий суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :
08 серпня 2022 року слідчому судді Ізяславського районного суду Хмельницької області передана скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Вивчивши дану скаргу, приходжу до висновку, що вона підлягає поверненню особі, яка подала скаргу, з наступних підстав.

Згідно положень ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Такий порядок, перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування регламентований та передбачений нормами ст. 303 КПК України.

Відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Так, загальними засадами кримінального провадження, закріпленими ч. 1 ст. 9 та ч. 3 ст. 26 КПК України, передбачено, що під час кримінального провадження, суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також встановлено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини у справі Bellet v. France зазначає, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд, з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Згідно з положеннями ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є, зокрема, слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Тобто, у чинному кримінальному процесуальному законі визначено органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні структурні підрозділи державних установ - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Згідно із ч. 1 ст. 15 Закону України «Про національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах, та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України на підставі пропозицій керівника поліції згідно ч. 2 статті 15 Закону України «Про національну поліцію».

Структуру територіальних органів поліції затверджує керівник поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ України згідно ч. 3 ст. 15 Закону України «Про національну поліцію».

Органи досудового розслідування (слідчі управління, слідчі відділи, слідчі відділення) розташовані відповідно у територіальних органах поліції, одні з яких мають статус юридичних осіб публічного права (головні управління Національної поліції в областях), а інші - ні, але виступають їх територіальними (відокремленими) підрозділами (відділи поліції). При цьому, як Головні управління Національної поліції в областях, так і відділи поліції мають чітко визначену поштову адресу, а також територію, на яку поширюється їх юрисдикція.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318 - 380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави, що визначено ч. 1 ст. 306 КПК України, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-538/0/4-13 від 05 квітня 2013 року "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження").

Положеннями ст.ст. 318-389 КПК України встановлений порядок судового розгляду кримінальних проваджень, який має здійснюватися з дотриманням вимог ст.ст. 32, 33 КПК України щодо їх територіальної та інстанційної підсудності, що застосовується і при розгляді скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора відповідно до положень ч. 1 ст. 306 КПК України.

Отже, слід констатувати, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У своїй скарзі, поданій через представника адвоката ОСОБА_2 , ОСОБА_3 вказує на те, що він звертався до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області з заявою про вчинення кримінальних правопорушень. У подальшому скаржник отримав відповідь із Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 14 липня 2022 року № 3199, у якій зазначено, що відповідно до проведеної перевірки прийнято рішення про припинення подальшого розгляду повідомлення заявника, адже в ході перевірки по даній заяві підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не встановлено. Тому ОСОБА_3 просить визнати бездіяльність посадових осіб Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області протиправною та зобов`язати посадову особу вказаного відділу внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, у результаті децентралізації у 2021 році був створений Шепетівський район Хмельницької області, який об`єднав територію колишнього Білогірського, Ізяславського, Славутського, Шепетівського, Полонського районів та м. Нетішин.

Згідно з Наказом Голови Національної поліції України № 995 від 18 грудня 2020 року «Про організаційно-штатні зміни в Головному управлінні Національної поліції в Хмельницькій області» з 01 січня 2021 року Славутський відділ поліції (до якого входило Ізяславське відділення поліції) реорганізовано (скорочено всі посади), визначено штат Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. Валі Котика, 3 м. Шепетівка), в складі якого визначено Відділ поліцейської діяльності № 2 (м. Ізяслав), у складі якого відсутні посади як слідчих, так і дізнавачів.

Таким чином, Відділ поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області не є органом досудового розслідування та не перебуває в межах територіальної юрисдикції Ізяславського районного суду Хмельницької області.

Такий висновок узгоджується і з правовими позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22 квітня 2020 року у справі № 487/7605/19 (№ 51-1901впс20) та від 13 травня 2020 року у справі № 643/7208/20 (№ 51-2272впс20), відповідно до яких територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ чи відповідний відділ дізнання, уповноважений на внесення до ЄРДР відомостей про скоєне кримінальне правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що у даному випадку скарга повинна бути подана до суду за фактичною адресою місцезнаходження органу досудового розслідування чи дізнання.

За вимогами п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України якщо скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, не підлягає розгляду в цьому суді, вона повертається особі, яка її подала.

За наведених обставин, скарга ОСОБА_3 підлягає поверненню особі, яка її подала, оскільки судовий контроль за дотриманням Шепетівським районним управлінням поліції як органом досудового розслідування та дізнання прав, свобод та інтересів осіб на досудовому провадженні відноситься до повноважень слідчого судді суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться цей орган досудового розслідування та дізнання.

ОСОБА_3 відповідно до положень ч. 7 ст. 304 КПК України не позбавлений можливості звернутися зі скаргою на бездіяльність Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області (30400, м. Шепетівка, вул. Героїв Небесної Сотні, 30).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 24, 26, 32, 33, 38, 214, 218, 303-306, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :
Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.
Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1