Справа №613/598/22 Провадження № 1-кс/613/271/22
УХВАЛА
2 вересня 2022 року м.Богодухів
До Богодухівського районного суду Харківської області надійшло клопотання від прокурора Краснокутського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна, за яким прокурор просить з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на металевий саморобний возик з дерев`яним дном; шість мішків качанів кукурудзи загальною вагою 156,4 кг. Зберігання вищевказаних об`єктів здійснювати в камері схову СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Богодухівський район, смт. Краснокутськ, вул. Миру, б.170.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.08.2022 року до чергової частини СПД №2 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області надійшло телефонне повідомлення від ОСОБА_3 , про те, що 25.08.2022 року близько 21-30 год. біля поля з насадженням кукурудзи, що належить ФГ «Рябенко Ю.П.» та розташоване в кінці вулиці Гірська в с.Мурафа, Богодухівського району, Харківської області охоронником ФГ «Рябенко» та ним були затриманні мешканці с.Мурафа, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , з шести поліетиленовими мішками в яких знаходилися качани кукурудзи, які вони викрали з поля ФГ «Рябенко».
26.08.2022 в період часу з 22:30 год. по 23:00 год. проведено огляд території, що розташована біля поля з насадженнями кукурудзи, яке знаходиться в кінці вулиці Гірська в с.Мурафа, Богодухівського району, Харківської області, що належить ФГ «Рябенко», під час огляду якого було виявлено та вилучено: металевий саморобний возик з дерев`яним дном; шість мішків качанів кукурудзи загальною вагою 156,4 кг.
Вилучені речі направлені на зберігання до камери схову речових доказів СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, Богодухівський район, смт.Краснокутськ, вул. Миру, б.170.
Вилучений саморобний металевий возик з дерев`яним дном належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає по АДРЕСА_1 .
Вилучені шість мішків з качанами кукурудзи загальною вагою 156,4 кг. належать ФГ «Рябенко» в особі голови ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає в АДРЕСА_2 .
Прокурор зазначає, що метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпеченням кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз, а також з метою збереження речових доказів.
З метою виконання завдань кримінального провадження передбачених у ст.2 КПК України, а саме захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, прокурор вважає, що є наступні підстави для позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном виявленим та вилученим під час огляду місця події від 25.08.2022.
По-перше, у разі не запобігання ризикам відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення-злочину.
По-друге, у органу досудового розслідування є необхідність у проведенні судово-медичної та судово-імунологічних експертиз, об`єктом дослідження яких буде саме вказане майно.
Необхідність у накладенні арешту виявленого та вилученого під час огляду місця події полягає у запобіганні можливості його приховування, розпорядження та відчуження так, як у разі не запобігання таким ризикам можуть бути втрачені докази вчинення кримінального правопорушення-злочину.
Враховуючи вищевикладене, як зазначає прокурор, під час проведення досудового розслідування виникла необхідність звернутися до слідчого судді з метою накладення арешту на: металевий саморобний возик з дерев`яним дном; шість мішків качанів кукурудзи загальною вагою 156,4 кг.
26.08.2022 слідчим винесено постанову про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів, а саме вище переліченого майна, яке було вилучено під час проведення огляду місця події 25.08.2022 р.
В даному випадку, відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, метою накладення арешту на вищевказане майно є необхідність його збереження в ході досудового розслідування в якості речових доказів.
Крім того, прокурор вказує, що у органу досудового розслідування є необхідність у проведенні судовотоварознавчої та інших експертиз, інших необхідних слідчих дій, що може бути не можливим у разі не накладення арешту.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
За правилами п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Також слід зазначити, що ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Відповідно до вимогч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання
Згідно вимог ч.6 ст.173 КПК України,ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Згідно порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, визначеного в ч.1 ст.135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Проте, в клопотанні прокурора не зазначено номерів телефону, електронної пошти чи факсимільного зв`язку власників майна, на яке прокурор просить накласти арешт, а саме: металевого саморобного возику з дерев`яним дном та шести мішків качанів кукурудзи загальною вагою 156,4 кг , що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч.1 ст.172 КПК України, - судового виклику власників майна для розгляду даного клопотання.
Крім того, в клопотанні прокурора взагалі не зазначено, як самого власника майна, а саме: шести мішків, на які прокурор в т.ч. просить накласти арешт так і його номеру телефону, електронної пошти чи факсимільного зв`язку, що також позбавляє суд можливості виконати вимоги ч.1 ст.172 КПК України, - судового виклику власника даного майна для розгляду клопотання.
При цьому, такий судовий виклик власників майна є обов`язковим, оскільки за змістом ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна може розглядатися без повідомлення власника майна виключно у випадку, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, яке не було тимчасово вилучене.
Доказів неможливості з`ясування вищевказаної інформації до клопотання прокурором не додані, що з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст.172 КПК України, фактично унеможливлює виконання слідчим суддею вимог Закону, повідомлення власників майна про судовий розгляд та розгляду клопотання у встановлений КПК України строк.
Крім того, під час вивчення матеріалів справи встановлено, що обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на майно прокурор в клопотанні посилається на вилучення на місці події металевого возику та шести мішків з качанами кукурудзи. Згідно змісту клопотання вилучені речі направлені на зберігання до камери схову СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область Богодухівський район смт.Краснокутськ вул.Миру,б.170, згідно змісту Протоколу огляду місця події від 25 серпня 2022 року, виявлені мішки в кількості 6 штук та металевий возик були вилучені для подальшого проведення експертиз, при цьому згідно змісту Постанови про визнання речових доказів та передання їх на зберігання від 26 серпня 2022 року, шість мішків з качанами кукурудзи передано під розписку на зберігання ОСОБА_6 . У клопотанні про накладення арешту на майно прокурор просить зберігання вищевказаних об`єктів здійснювати в камері схову СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область Богодухівський район смт.Краснокутськ вул.Миру,б.170, в зв`язку з чим вказана розбіжність підлягає уточненню.
Тим самим, вищевказаних вимог закону прокурором дотримано не було.
Відповідно ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна, не може бути розглянуто по суті та підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя