Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6162/20
Провадження 1-кп/711/297/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 серпня 2022 року м.Черкаси

Придніпровський районний суду м. Черкаси в складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4
захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору по матеріалах кримінального провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000044 від 13.02.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161 КК України, -
в с т а н о в и в :
До Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшли матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 13.02.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161 КК України.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 30.03.2022 року по вказаному кримінальному провадженню призначене підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 подала до суду письмове клопотання про повернення обвинувального акту.

В обґрунтування клопотання вказує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.161 КК України, а саме - у вчиненні умисних дій, спрямованих на розпалювання релігійної ворожнечі та образу почуттів громадян у зв`язку із їхніми релігійними переконаннями.

У відповідності до пункту 1 частини 1 статті 477 КПК України кримінальне провадження щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161 КК України, здійснюється у формі приватного обвинувачення та може бути розпочате слідчим, прокурором лише на підставі заяви потерпілого.

Зміст частини 1 статті 477 КПК України у системному зв`язку із ч.4 ст.26 і п.7 ч.1 ст.284 КПК України зводиться до того, що обов`язковою умовою здійснення кримінального провадження у формі приватного обвинувачення є заява потерпілого як волевиявлення про притягнення винного до кримінальної відповідальності взагалі, а не за конкретною нормою КК України.

Відповідно до ч.4 ст.26 та ч.4 ст.22 КПК України, важливою відмінністю участі потерпілого у кримінальному провадженні з приватною формою обвинувачення є те, що йому тут належить ще й право підтримувати обвинувачення або відмовитися від обвинувачення, що є безумовною підставою для закриття кримінального провадження.

В ході підготовчого судового засідання у зазначеному кримінальному провадженні, яке відбулося 23.05.2022 у Придніпровському районному суді міста Черкаси, прокурор наполягав, що у справі є особа, яка має статус потерпілого і яку він в подальшому планує допитати з метою встановлення факту звернення потерпілої особи із заявою про злочин у справі приватного обвинувачення. Аналогічної позиції дотримувався прокурор і під час апеляційного провадження щодо розгляду справи за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу суду про закриття даного кримінального провадження.

Оскільки прокурор у справі притримується процесуальної позиції про те, що учасником кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 є і потерпілий, однак обвинувальний акт не містить даних про наявність потерпілого, а тому обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000044 від 13.02.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України, складений старшим слідчим в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області майором ОСОБА_6 , затверджений прокурором першого відділу процесуального керівництва про провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Черкаської області ОСОБА_7 31.08.2020 року не відповідає вимогам п.3 ч.2 ст. 291 КПК України, та є таким, що складений із суттєвими недоліками, які порушують право особи на захист та перешкоджають призначенню обвинувального акту до судового розгляду.

Такі недоліки обвинувального акту не дозволяють розпочати судовий розгляд та не можуть бути усунутими в холі судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника адвоката ОСОБА_5 та просив повернути обвинувальний акт прокурору.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вказав, що в даному кримінальному провадженні є потерпіла особа та на підтвердження надав копію заяви ОСОБА_8 від 11.02.2019, а також копію пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого де у графі «Пам`ятку одержав» вказана дата 14.11.2019 року рукописний підпис та напис ОСОБА_9 .

На думку прокурора ОСОБА_3 обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України, підстави для його повернення прокурору відсутні, а тому необхідно призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Заслухавши пояснення учасників підготовчого провадження, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно з вимогами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до положень ч.4 ст.110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу..

Згідно з вимогами ст.291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); розмір пропонованої винагороди викривачу; дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Дослідженням матеріалів обвинувального акта судом встановлено, що вищевикладених вимог закону прокурором в повній мірі виконано не було.

Відповідно до положень п.3 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).

В підготовчому судовому засіданні прокурор стверджував, що в даному кримінальному провадженні є потерпіла особа та надав суду документи, що підтверджують наявність потерпілої особи в цьому кримінальному провадженні.

Перевіркою обвинувального акту, судом встановлено, що обвинувальний акт не містить відомостей про потерпілу особу та її анкетні дані. Разом з цим, на аркуші 6 обвинувального акту зазначено, що потерпілих від кримінального правопорушення немає.

Згідно з положеннями п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Оскільки прокурор стверджує про наявність в даному кримінальному провадженні потерпілої особи, а в обвинувальному акті відсутні посилання на потерпілу особу, суд дійшов до висновку, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст.291 КПК України та підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Виявлені судом недоліки є суттєвими, оскільки відсутність в обвинувальному акті даних про потерпілу особу за її наявності, позбавляє суд можливості виконати вимоги ст.314 КПК України та провести як підготовче судове засідання так і призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки підготовче судове засідання відбувається з обов`язковою участю потерпілого.

Згідно з вимогами ч.2 ст.314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Разом з цим, в підготовчому судовому засіданні на виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий суддя повинен оголосити склад суду та з`ясувати зокрема у потерпілого чи є підстави для відводу складу суду, прокурору чи іншим особам, роз`яснити потерпілому про його процесуальні права та обов`язки.

Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Вищевказані вимоги стосуються і судового розгляду.

Процесуальні статуси потерпілої особи та свідка є різними, оскільки свідок не є стороною кримінального провадження.

Згідно з вимогами ст.56 КПК України, протягом кримінального провадження потерпілий має право, зокрема: бути повідомленим про свої права та обов`язки, передбачені цим Кодексом; знати сутність підозри та обвинувачення, бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного, обвинуваченого заходів забезпечення кримінального провадження та закінчення досудового розслідування; подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання; давати пояснення, показання або відмовитися їх давати;

Під час судового провадження в будь-якій інстанції потерпілий має право: бути завчасно поінформованим про час і місце судового розгляду; брати участь у судовому провадженні; брати участь у безпосередній перевірці доказів; підтримувати обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення; висловлювати свою думку під час вирішення питання про призначення покарання обвинуваченому, а також висловлювати свою думку при вирішенні питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; знайомитися з судовими рішеннями, журналом судового засідання і технічним записом кримінального провадження в суді; оскаржувати судові рішення в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Проведення підготовчого судового засідання у відсутність потерпілої особи за її наявності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, та є безумовною підставою для скасування судового рішення, прийнятого за результатами судового розгляду.

Разом з цим, суд позбавлений права самостійно з власної ініціативи змінювати процесуальний статус осіб, зазначених в обвинувальному акті.

За таких обставин, недоліки обвинувального акту (без їх усунення), виключають можливість проведення подальшого судового провадження.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 291, 314, 369-372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору задовольнити.
Обвинувальний акт по матеріалах кримінального провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000044 від 13.02.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161 КК України - повернути прокурору для виконання вимог ст.291 КПК України.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала якщо її не було скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом семи днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 30.08.2022 року о 17:00 годині.

Головуючий: ОСОБА_1