Провадження № 1-кс/714/160/22
У Х В А Л А

"13" квітня 2022 р. м. Герца

Слідчий суддя Герцаївського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ,-

за участю: секретаря судового засідання прокурораОСОБА_2 ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Герцаївського відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_5 , звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Як зазначено у клопотанні, в провадженні слідчого відділення № 2 (м. Герца) знаходяться матеріали досудового розслідування внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 квітня 2022 року за № 0001047 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст. 358 та ч.4 ст.358 КК України. Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стало те, що ОСОБА_6 , у невстановлений час та місце, за попередньою змовою із невстановленою органом досудового розслідуванням особою, підробили офіційні документи, а саме: два примірники військово-лікарської комісії від 04 квітня 2022 року за вих. №4/365, видана ІНФОРМАЦІЯ_1 видане на його ім`я та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 про його непридатність до військової служби.

На продовження своїх протиправних дій, з метою виїзду за межі України порите що в державі діє режим воєнного стану встановлений Указом Президента України № 64 від 24 лютого 2022 року, ОСОБА_6 , використав вищевказані документи та надав їх 09 квітня 2022 року, близько 18 год. 50 хв., під час проходження паспортного контролю працівникам прикордонної служби на контрольно-пропускному пункті «Порубне», що в с. Тереблече, Чернівецького району, Чернівецької області.

В той же день у ОСОБА_6 окрім вищевказаних підроблених документів, також було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9», IMEI НОМЕР_2 , із стартовим пакетом оператора мобільного зв`язку за № НОМЕР_3 .

Оскільки за постановою слідчого від 10 квітня 2022 року вищевказані документи та майно визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню, з метою уникнення їх знищення, втрати або пошкодження, слідчий просив накласти на них арешт.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з посиланням на обставини викладені у ньому.

ОСОБА_6 особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт будучі належним чином повідомлений про час і місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши додані до клопотання письмові докази, слід зазначити про наступне.

Відповідно до ч.1 та п.7 ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, метою якого є досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди та можу бути накладений на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям речових доказів зазначених у статті 98 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен зокрема враховувати : правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК).

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна, слідчий як на правову підставу свого клопотання послалася саме на необхідність накладення арешту на майно за для забезпечення збереження речових доказів.

Нормою ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ст. 1 «Додаткового протоколу» до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 20.11.1952 року (Париж), кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як вбачається з наданих до клопотання матеріалів, 10 квітня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені повідомлення про кримінальне правопорушення за № 0001047 й розпочате досудове розслідування за ч.3 та ч.4 ст. 358 КК України, за фактами підроблення ОСОБА_6 документів про непридатність до військової служби, вчинене за попередньою змовою групою осіб та використання завідомо підробленого документу.

За змістом протоколу про огляд місця події від 09 квітня 2022 року у ОСОБА_6 було виявлено та вилучено два примірники військово-лікарської комісії від 04 квітня 2022 року за вих. №4/365, видані ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я останнього, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 про непридатність ОСОБА_6 до військової служби та мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9», IMEI НОМЕР_2 , із стартовим пакетом оператора мобільного зв`язку за № НОМЕР_3 .
Вказане майно за постановою слідчого від 10 квітня 2022 року визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Диспозицією ч. 3 ст. 358 КК України передбачено кримінальну відповідальність за підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб.

Частиною 4 ст. 358 КК України передбачена кримінальна відповідальність за використання завідомо підробленого документа.

Вищевказані статті КК України не міститься у переліку кримінальних правопорушень зазначених у ч. 1 ст. 96-1 КК України, а тому за вчинення даного кримінального правопорушення спеціальна конфіскація не застосовується. Окрім того, санкціями ч. 3 та ч.4 ст. 358 КК України також не передбачено конфіскацію майна, як додаткове покарання.

Ураховуючи наведене, суд доходить висновку, що мобільні телефони марки «Xiaomi Redmi 9», IMEI НОМЕР_2 , із стартовим пакетом оператора мобільного зв`язку за № НОМЕР_3 , належні ОСОБА_6 не є знаряддям кримінальних правопорушень, у вчиненні яких останньому оголошено про підозру, не підлягають конфіскації чи то спеціальній конфіскації. Тому, накладення арешту на дані мобільні телефони може призвести до надмірного обмеження права користування останнім, а відтак у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на спірні мобільні телефони слід відмовити.

Також є безпідставним клопотання слідчого в частині накладення арешту на два примірника довідок військово-лікарської комісії від 04 квітня 2022 року за вих. №4/365, видані ІНФОРМАЦІЯ_2 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , на ім`я ОСОБА_6 про його непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку, який у свою чергу за постановою слідчого від 10 квітня 2022 року визнані речовими доказами та залишені на зберігання при матеріалах кримінального провадження.

Сам слідчий у своїй постанові від 10 квітня 2022 року визнав вищевказані матеріальні об`єкти речовими доказами та вирішив їх долю залишити при матеріалах кримінального провадження № 0001047.

Вказані документи за своїми зовнішніми ознаками не охоплюються поняттям «майно» як необхідного атрибути інституту арешту майна, зміст якого розкрито у ст. 170 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 170, 171, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно відмовити.

Мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi 9», IMEI НОМЕР_2 , із стартовим пакетом оператора мобільного зв`язку за № НОМЕР_3 , повернути законному володільцю.
Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернівецького апеляційного суду протягом 5-ти днів.
Повний текст ухвали складений «15» квітня 2022 року.

Слідчий суддя: