Справа № 638/2910/22
Провадження № 1-кп/638/1080/22
УХВАЛА
Іменем України
31 травня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання прокурора захисника -ОСОБА_1 , -ОСОБА_2 , -ОСОБА_3 , -ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000574 від 12 квітня 2022 року,
відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Січенці, Дунаєвського району, Хмельницької області, громадянина України, офіційно непрацевлаштованого, з середньою технічною освітою, який мешкає за адресою АДРЕСА_1 , раніше несудимого,
який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

З 27 травня 2022 року в провадженні судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000574 від 12 квітня 2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 квітня 2022 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб до 10 червня 2022 року.
31 травня 2022 року прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_6 заявлено клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, строком на 60 діб.
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду (оскільки обвинувачений офіційно непрацевлаштований, не має постійного реєстрації місця проживання в м. Харкові, мешкає в підвальному приміщенні будинку АДРЕСА_1 , веде антисоціальний образ життя), вчинення нового кримінального правопорушення (оскільки ОСОБА_5 офіційно непрацевлаштований, джерела законного отримання доходів не має).
У підготовчому судовому засіданні прокурор клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 підтримав та просив задовольнити. Зазначив, що застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не зможе усунути встановлені ризики, у зв`язку з чим застосування будь-якого запобіжного заходу, окрім як тримання під вартою є недоцільним. Зазначені ризики, які існували на час застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового розслідування є актуальними, станом на час розгляду даного клопотання вони не зменшились та не перестали існувати.

Начальником відділу ІТЗО, ЗІ ДУ «Харківський слідчий ізолятор» ОСОБА_7 до суду надіслано довідку від 30 травня 2022 року, в якій зазначив, що у зв`язку з відсутністю в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» технічної можливості (відсутність доступу до мережі «Інтернет») участь обвинуваченого в судовому засіданні в режимі відеоконференції з ДУ «Харківський слідчий ізолятор» є неможливою.
Введення в Україні воєнного стану та проведення в м. Харкові бойових дій унеможливило безпосередню участь ОСОБА_5 в судовому засіданні, зважаючи на що суддею було поставлено на вирішення питання щодо здійснення судового провадження в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження) та можливості розгляду клопотання без участі обвинуваченого.

Прокурор проти здійснення дистанційного судового провадження та розгляду клопотання без участі обвинуваченого не заперечував. В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник проти дистанційного судового провадження не заперечував, щодо розгляду клопотання за відсутності обвинуваченого посилався на порушення права на захист. Проти задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, посилаючись на недоведеність ризиків, просив суд обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду в підготовчому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах введеного в Україні воєнного стану, за відсутності обвинуваченого, суд керується наступним.
Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Дотримуючись балансу між особистим правом обвинуваченого у доступі до правосуддя та завданнями кримінального провадження, з врахуванням тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винним, введення в Україні воєнного положення, проведення в м. Харкові бойових дій, що свідчить про наявність об`єктивних та непереборних причин, які унеможливлюють явку в судове засідання обвинуваченого, суд в конкретному випадку дійшов висновку про можливість розгляду в підготовчому засіданні клопотання за відсутності обвинуваченого, з метою реалізації завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України. Зважаючи на наявність в судовому засіданні захисника, суд вважає, що право обвинуваченого на захист не порушено.
Кримінальне провадження підсудне Дзержинському районному суду м. Харкова.
Вирішуючи питання доцільності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд керується наступним.
Частиною третьою ст. 315 КПК України, в редакції згідно рішення Конституційного Суду України від 23.11.2017 року, передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.

Зважаючи на зазначене вище, наявні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.
Виходячи з положень розділу ІІ КПК України, зокрема ст. 131, 176 вказаного Кодексу, запобіжні заходи, в тому числі тримання під вартою, є одними з видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно матеріалів кримінального провадження, під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 квітня 2022 року щодо ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 10 червня 2022 року. Обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суддею враховано, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення, а також ризиків, передбачених п. 1, 5 ст. 177 КПК України, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 на утриманні нікого не має, офіційно неодружений, офіційно непрацевлаштований, не має зареєстрованого місця проживання в м. Харкові, на обліку у лікаря нарколога або психіатра не перебуває, інвалідностей не має.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених, зокрема, в постановах Верховного Суду від 20.06.2019 по справі № 166/313/17, від 13.08.2020 по справі № 674/1202/19, від 27.02.2019 по справі № 0503/10653/2012, усвідомлення імовірності визнання вини особи за висунутим їй обвинуваченням та тиск тягаря можливого відбування покарання, є обставинами, що свідчить про наявність ризику переховування від суду та є підставою для застосування запобіжного заходу.
Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, відсутність зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання в м. Харкові, інші обставини кримінального провадження, суд приходить до висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на стадії досудового розслідування та на які посилався прокурор в клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час підготовчого судового засідання, не зменшились та жодний з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний їм запобігти.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, суд на даній стадії судового провадження вважає за доцільне обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк до 29 липня 2022 року.
Також, з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку щодо відсутності на даній стадії судового провадженні підстав для зміни запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого.
Згідно ст. 205 КПК України ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Одночасно суд роз`яснює обвинуваченому ОСОБА_5 , що згідно рішення Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року він має право оскаржити дану ухвалу в апеляційному порядку.
Керуючись ст. 34, 183, 314, 331, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000574 від 12 квітня 2022 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів до 29 липня 2022 року, з можливістю застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у розмірі, визначеному в ухвалі слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 15 квітня 2022 року, а саме в розмірі 49 620,00 грн. (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень нуль копійок).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для ОСОБА_5 строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1