справа №619/127/22
провадження №1-кс/619/22/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 січня 2022 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 перевіривши заяву адвоката ОСОБА_2 - ОСОБА_3 в порядку ст.206 КПК України, -
ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області в інтересах підозрюваного ОСОБА_2 з заявою про незаконне затримання, в якій просить негайно звільнити з-під варти ОСОБА_2 .
В обґрунтування заяви зазначає, що ОСОБА_2 нібито умисно заподіяв тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого ОСОБА_4 . У протоколі зазначено, що заподіяння тілесних ушкоджень спричинено ввечері 07.01.2022 за адресою АДРЕСА_1 , близько 23-00. Наступного дня потерпілого було доставлено до КНП «Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова», де потерпілий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .Оформлення протоколу за ст.208 КПК України відбулося з 17-39 до 18-52 11.01.2022 та вказаний фактичний час затримання - 12-00 год. (так у протоколі) через понад три доби, а не безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення. У протоколі зазначено підставу затримання, що ОСОБА_5 нібито безпосередньо після вчинення злочину очевидець, у тому числі потерпілий, або сукупність ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин. Проте ОСОБА_6 фактично було затримано через три доби, а не безпосередньо після вчинення дій, в геть іншому одязі. Жодних ознак на тілі, одязі чи місці події, які б вказували на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин немає.

Слідчий суддя, перевіривши матеріали клопотання, дійшов наступного.
Згідно приписів п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.
Стаття 206 КПК України встановлює загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини, які в частині перевірки підстав позбавлення особи свободи реалізуються виключно у передбачений цією статтею спосіб.
Так, відповідно до частин 2-5 статті 206 КПК України якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.
При цьому, слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.
Водночас, якщо до доставлення такої особи до слідчого судді прокурор, слідчий звернеться з клопотанням про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний забезпечити проведення у найкоротший строк розгляду цього клопотання.
Незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе: 1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду; 2) неперевищення граничного строку тримання під вартою; 3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду.
Отже, стаття 206 КПК України надає слідчому судді специфічні повноваження щодо перевірки наявності підстав позбавлення особи свободи (зокрема наявності судового рішення та ін.) та звільнення такої особи за результатами такої перевірки відповідних підстав не буде встановлено, або забезпечення проведення у найкоротший строк розгляду клопотання прокурора, слідчого про застосування запобіжного заходу.
Системний аналіз положень ст.206 КПК України дозволяє дійти висновку, що його основною метою є забезпечення процесуального механізму звільнення слідчим суддею будь-якої особи, яка позбавлена свободи за відсутності судового рішення, та застосовуються саме в таких випадках.
При цьому, вказаний механізм не включає процедур оскарження рішень, дій чи бездіяльності працівників правоохоронних органів, пов`язаних із затриманням особи в порядку, передбаченому ст.208 КПК України, post factum, оскільки відповідні заперечення особа може висловити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу та/або під час підготовчого судового засідання й судового розгляду кримінального провадження по суті.
До аналогічного висновку дійшла і Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду (Постанова від 27.05.2019 у справі №766/22242/17, провадження №51-7276 кмо 18).
За наслідками вивчення заяви адвоката ОСОБА_3 в порядку ст.206 КПК України на незаконне затримання та позбавлення свободи громадянина ОСОБА_2 , слідчим суддею не отримано відомостей, які б створювали обґрунтовану підозру вважати, що останній утримується під вартою за відсутності правових підстав для позбавлення особи свободи.
Так, зазначенні в клопотанні адвоката обставини є лише припущеннями сторони захисту та не ґрунтуються на будь-яких належних та допустимих доказах, оскільки відсутні відомості про підтвердження фактичних даних про затримання чи незаконне тримання під вартою ОСОБА_2 .
Таким чином, на момент отримання заяви адвоката ОСОБА_3 на незаконне затримання та позбавлення волі ОСОБА_2 , ним не надано відомостей про те, що останній знаходиться в межах територіальної юрисдикції Дергачівського районного суду Харківської області та є затриманою особою, тому у слідчого судді не виникає обов`язку, відповідно до ст.206 КПК України постановити ухвалу, якою необхідно зобов`язати негайно доставити таку особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.
Враховуючи те, що ст.206 КПК України не передбачає порядку розгляду таких клопотань, слідчий суддя вбачає, що в даному випадку можливо застосувати положення п.2 ч.2 ст.304 КПК України та вбачає наявність підстав для повернення заяви.
Керуючись ст.206, 208, 304, 309, 532 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Заяву адвоката ОСОБА_2 - ОСОБА_3 подану в порядку ст.206 КПК України повернути особі, яка її подала.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1