Провадження №1-кс/523/4795/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2021 м.Одеса

Слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_2 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001552 від 22.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 186 КК України «Про арешт майна», -

ВСТАНОВИВ:
Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на речі, вилучені під час здійснення обшуку 22.11.2021 року, затриманого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого вилучено майно яке слідчий вважає, речовими доказами по справі.
На підставу арешту майна прокурор зазначає, що вилучені речі, в розумінні ч.1 ст.98 КПК України є речовими доказами та на думку органу досудового розслідування, у разі не накладення арешту, вилучене майно може бути пошкоджене, зіпсоване, втрачене, знищене.
Слідчий суддя, перевіривши матеріали клопотання про арешт майна, вважає за необхідне повернути його прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, з наступних підстав.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 171 КПК України визначено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно до ст.170 КПК України , завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
У порушення вищезазначеної вимоги прокурором в клопотанні про арешт майна не зазначено та не долучено копії документів, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, яке підлягає арешту.
Передання майна власнику, який може бути потерпілим , в повній мірі забезпечить запобігання ризикам його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Власник, який є потерпілим, може надати добровільно майно на зберігання стороні обвинуваченого, а у випадку такої відмови, вказане майно може бути повернуто останньому під зберігальну розписку, що також забезпечить інтереси слідства без застосування заходу забезпечення кримінального провадження, що згідно ст.132 КПК України є підставою для відмови у застосуванні такого заходу.
На підставі викладеного слідчий суддя керуючись ч.3 ст. 172 КПК України повертає клопотання про арешт майна прокурору, та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 64-2,132,170-172 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_2 , повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя : ОСОБА_1