УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю заявника ОСОБА_2

при секретарі ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 120 121 101 000 002 69 від 28.11.2012, -

В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 120 121 101 000 002 69 від 28.11.2012.

Заявник ОСОБА_2 у судовому засіданні доводи клопотання підтримала та просила про його задоволення.

Слідчий, прокурор за клопотанням якого було накладено арешт, у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання були повідомлені належним чином, що, згідно ст. 174 КПК України, не перешкоджає його розгляду на підставі наявних доводів.

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна, заслухавши заявника (власника арештованого майна), вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно зі статтею 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження, в тому числі, є арешт майна.
Відповідно до частини 1 та 2 статті 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
В судовому засіданні встановлено, що матеріали клопотання у собі не містять будь-яких належних та допустимих доказів, що підтверджують факт накладення арешту на майно ОСОБА_2 в даному кримінальному провадженні.
Крім того, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України ОСОБА_2 не долучено копію ухвали слідчого судді , на підставі якої було накладено арешт на квартиру та автомобіль. Зазначені обставини позбавляють слідчого суддю можливості достовірно встановити, чи був у кримінальному провадженні № 120 121 101 000 002 69 від 28.11.2012 застосований такий захід забезпечення як арешт майна ОСОБА_2 , а також надати правову оцінку обґрунтованості його застосування та/або наявності (відсутності) потреби в його подальшому застосуванні.
За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити ОСОБА_2 у задоволенні їх клопотання про скасування арешту, на автомобіль та квартиру накладеного у кримінальному провадженні 120 121 101 000 002 69 від 28.11.2012.
Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 120 121 101 000 002 69 від 28.11.2012 відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1