УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участі:
секретаря судових засідань ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна, адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «Юнігран» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2021 року у кримінальному провадженні № 0000467 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2021 року, за ознакою вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в:

18 серпня 2021 року представник власник майна, адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «Юнігран» звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2021 року у кримінальному провадженні № 0000467 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2021 року, на майно, яке було вилучено 09.07.2021 під час огляду дорожньо транспортної пригоди, а саме: сідловий тягач марки «Volvo» модель FM 42T, реєстраційний номер НОМЕР_1 з напівпричепом марки SCHMITZ, модель SKI24SL7.2, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить на праві приватної власності ТОВ «Юнігран».
Клопотання мотивоване тим, що у арешті транспортного засобу, а саме: сідловий тягач марки «Volvo» модель FM 42T, реєстраційний номер НОМЕР_1 з напівпричепом марки SCHMITZ, модель SKI24SL7.2, реєстраційний номер НОМЕР_2 відпала потреба, оскільки арешт накладався для забезпечення збереження речового доказу для забезпечення проведення необхідних експертиз з даним транспортним засобом.
На сьогоднішній день така необхідність відпала, оскільки автомобіль оглянуто експертами автотехніками, та вся інформація, яку містить автомобіль як речовий доказ, зафіксовано та збережено у висновках відповідних експертиз.
У судове засідання власник майна не з`явився, однак подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Старший слідчий СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був повідомлений завчасно та належним чином, однак направив клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Разом з тим, неявка сторін в силу положень ч. 2 ст. 174 КПК України не є перешкодою для розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з матеріалів клопотання, підставою для накладення арешту на зазначений транспортний засіб послугувала наявність розумних підозр вважати, що таке майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та є речовим доказом у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000467 від 09 липня 2021 року. При цьому, слідчий суддя також виходить з того, що транспортний засіб сідловий тягач марки «Volvo» модель FM 42T, реєстраційний номер НОМЕР_1 з напівпричепом марки SCHMITZ, модель SKI24SL7.2, реєстраційний номер НОМЕР_2 ,є об`єктом дослідження під час проведення експертизи технічного стану транспортного засобу.

Разом із цим, під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, поданого представником власника майна, адвокатом ОСОБА_3 було встановлено, що на даний час всі необхідні судові експертизи, призначені в рамках кримінального провадження № 0000467 від 09 липня 2021 року, вже проведені, транспортний засіб був оглянутий та вивчений експертами.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт транспортного засобу сідловий тягач марки «Volvo» модель FM 42T, реєстраційний номер НОМЕР_1 з напівпричепом марки SCHMITZ, модель SKI24SL7.2, реєстраційний номер НОМЕР_2 , відпала потреба, у зв`язку з чим арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2021 року на зазначене майно, підлягає скасуванню, а клопотання представника власника ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «Юнігран» задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання представника власника майна, адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «Юнігран» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2021 року у кримінальному провадженні № 0000467 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2021 року, за ознакою вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 липня 2021 року у кримінальному провадженні № 0000467 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 липня 2021 року, за ознакою вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, а саме на транспортний засіб сідловий тягач марки «Volvo» модель FM 42T, реєстраційний номер НОМЕР_1 з напівпричепом марки SCHMITZ, модель SKI24SL7.2, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить ТОВ «Юнігран» на підставі право власності.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1