У Х В А Л А
Іменем України

06 вересня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001505 від 03.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України,
ВСТАНОВИВ :
03 вересня 2021 року до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, а саме нерухомого майна загальною площею 244,1 кв.м., будівлі під літерою «А», за адресою АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ТОВ «Будстройстандарт» (реєстраційний номер нерухомого майна 000), право власності на які належним чином не підтверджено або щодо яких відсутні дозвільні документи на будівництво, проведення реконструкції а також порушення правил благоустрою, із забороною товариству та будь-яким іншим особам виконувати будь-які будівельні, демонтажні роботи незалежно від їх складності щодо нежитлового будинку, у т.ч. недобудованих об`єктів по АДРЕСА_1 , .

Клопотання прокурором подано у кримінальному провадженні №0001505 від 03.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.
Прокурор в обґрунтування клопотання зазначає, до СВ Деснянського УП ГУНП у м.Києві надійшла ухвала Деснянського районного суду м. Києва №1-кс/754/1639/21 від 01.06.2021, якою зобов`язано компетентних осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі повідомлення ОСОБА_4 від 26.05.2021

Так, відповідно до заяви ОСОБА_4 №29627 від 26.05.2021 невстановлені особи проводять демонтажні роботи будівлі по АДРЕСА_1 без відповідних дозвільних документів.

Під час допиту у якості свідка ОСОБА_5 показав, що він за довіреністю представляє інтереси ТОВ «Будстройстандарт», якому на праві власності належить нежитлова будівля по АДРЕСА_1 . Він, діючи від імені товариства, найняв групу будівельників для проведення будівельних робіт у вказаній будівлі. І саме ця будівельна бригада працювала у недобудованій будівлі 26.05.2021, а фактично по АДРЕСА_2 .

Під час здійснення досудового розслідування проведено огляд місця події, так згідно протоколу огляду від 26.05.2021, об`єктом огляду місця події є недобудована споруда із блоків. Вхід до будівлі здійснюється через металопластикові двері. У будівлі відсутній дах (є певні проміжки перекриття). Із середини будівлі чутно звуки будівельних робіт. Дана будівля знаходиться з правої сторони від магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що розташований по АДРЕСА_3 , та будівлею по АДРЕСА_1 .

Відповідно до листа Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м.Києва №075-7344 від 20.08.2021, департамент не видавав та не реєстрував дозвільних документів щодо виконання будівельних робіт за адресою м. Київ, пр. Лісовий, 25-Д.?

Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно нежитлова будівля під літерою «А», загальною площею 244,1 кв.м., за адресою АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить ТОВ «Будстройстандарт». Державна реєстрація здійснена на підставі технічного паспорта №2199 виданого 19.04.2021 ТОВ «БТІ Альтеранатива».

Згідно відповіді ТОВ «БТІ Альтерантива» від 02.06.2021 товариство інвентаризацію об`єктів нерухомості за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , не проводило, технічну інвентаризацію об`єктів нерухомого майна не виконувало, технічні паспорта на території м. Києва не виготовляло.

Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно кафе - павільйон з літнім майланчиком, загальною площею 301,5 кв.м., за адресою АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить ПП «Вадім».

Постановою слідчого від 25.08.2021 нерухоме майно загальною площею 244,1 кв.м., будівля під літерою «А», за адресою АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ТОВ «Будстройстандарт», визнано речовим доказом по справі.

В обґрунтування клопотання про необхідність накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, прокурор зазначає, що вказане майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, є предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Прокурор в судовому засіданні своє клопотання підтримав та просив його задовольнити за викладених у ньому обставин.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, розгляд клопотання проводиться без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя вислухавши прокурора, дослідивши клопотання та додатки до нього, приходить до наступного висновку.
Як вбачається з клопотання та додатків до нього, СВ Деснянського УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001505 від 03.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, по факту того, що невстановлені особи 26 травня 2021 року проводять демонтажні роботи будівлі по АДРЕСА_1 без відповідних дозвільних документів.
Постановою старшого слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві від 25 серпня 2021 року об`єкт нерухомого майна - нежитлова будівля під літерою "А", загальною площею 244, 1 кв.м., за адресою АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ТОВ "Будстройстандарт", визнано речовим доказом.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Прокурор просить накласти арешт на вказаний об`єкт нерухомого майна з метою збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до статті 100 КПК України, на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя, суд накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.
Згідно статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Долучена в судовому засіданні прокурором постанова слідчого про визнання об`єкту нерухомого майна речовим доказом є формальною та не містить достатнього обґрунтування, якому чи яким із критеріїв ч.1 ст. 98 КПК України відповідає зазначене вище майно.
Слідчий суддя вважає, що прокурор, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які посилається у клопотанні, враховуючи обставини кримінального правопорушення, зазначені у клопотанні прокурора та зазначені у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, однак у вказаному кримінальному провадженні прокурором не наведено правових підстав для арешту майна.
Враховуючи викладене клопотання прокурора задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України,
УХВАЛИВ :
В задоволенні клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001505 від 03.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя -