Справа №613/1936/21 Провадження № 1-кс/613/561/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

8 грудня 2021 року м. Богодухів
Слідчий суддя Богодухівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника Краснокутського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000399 від 4 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло клопотання начальника Краснокутського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про накладення арешту, за яким він просить: з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на річкові раки в кількості 184 штук, пластикову бочку об`ємом 100 літрів, належні ОСОБА_3 проживаючому АДРЕСА_1 , м.т. НОМЕР_1 . Вказане майно - річкові раки в кількості 184 штук, пластикову бочку об`ємом 100 літрів: зберігати ТОВ «НЕПТУН» за адресою: смт. Краснокутськ Богодухівського району, Харківської області .
Свої вимоги мотивує тим, що 03.12.2021 року до СПД №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від головного державного інспектора відділу охорони водних ресурсів ОСОБА_4 , про те, що ОСОБА_3 на орендованому ставку Трудолюбівського водосховища на території Богодухівського району, Харківської області займається незаконним виловом риби.

Вказані відомості 04.12.2021 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000399 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.249 ч.1 КК України.

03.12.2021 року в ході проведення огляду місця події водойми Трудолюбівського водосховища в с.Михайлівка Богодухівського району, Харківської області було виявлено пластикову бочку синього кольору яка перероблена в садок для зберігання раків, та яка має велику кількість отворів діаметром 1 см. В середині якої було виявлено 184 шт. раків., які передані на зберігання ОСОБА_5 .

Опитаний ОСОБА_3 , який пояснив, що 02.12.2021 року ним на ринку в центрі смт.Краснокутськ він придбав 184 шт. річкових раків, так як він займається розведенням риби та раків, та для їх розводу придбав, але не встиг їх випустити у водоймища. 03.12.2021 року працівниками рибоохоронного патрулю було виявлено пластикову бочку в якій знаходилися раки , які раніше він придбав та знаходилися в бочці у водоймі, яка знаходиться у нього в оренді.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_4 , який пояснив, що він працює на посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів Харківського рибоохоронного патруля. Згідно наказу №233 від 30.11.2021 року «Про проведення рибоохоронного заходу « виданий начальником управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Харківській області він в складі рейдерової групи проводили патрулювання Богодухівського району, Харківської області на водоймі частини Трудолюбівського водосховища с.Михайлівка було виявлено заборонені знаряддя лову: а саме сітки , садки для утримання риби. Також на березі вказаного водосховища знаходились заборонені знаряддя лову і сітки в кількості 18 шт., 2 бочки перероблені у садки для зберігання раківв одній з яких знаходились раки в кількості 184 штуки, Також на березі знаходилися раколовки в кількості 61 шт. без будь-яких дозвільних документів . ОСОБА_3 пояснив, що все майно належить йому та вказаний ставок знаходиться у нього в оренді на 49 років.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

В даному випадку, як зазначає прокурор, відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, метою накладення арешту на вищевказане майно а саме: річкові раки в кількості 184 штук, пластикову бочку об`ємом 100 літрів. є необхідність його збереження в ході досудового розслідування в якості речових доказів.

З метою виконання завдань кримінального провадження передбачених у ст.2 КПК України, а саме захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, прокурор вважає, що є наступні підстави для позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном, виявленим та вилученим під час огляду місця події за адресою: с. Михайлівка Богодухівського району, Харківської області.

У зв`язку із викладеним, з метою збереження речових доказів, а саме: запобіганню можливості приховування, знищення майна - річкових раків в кількості 184 штук, пластикової бочки об`ємом 100 літрів, їх перетворення або відчуження та приймаючи до уваги, що у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вказане майно в подальшому може бути використане як докази обставин, встановлення яких має значення для розслідування даного кримінального правопорушення, прокурор звернувся до суду із даним клопотанням.
Перевіривши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Згідно з ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: 1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; 2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження; 3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан; 4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

Як вбачається з даного клопотання, майно, на яке прокурор просить накласти арешт, а саме - раки, визнане речовими доказами по кримінальному провадженню, є продукцією, що піддається швидкому псуванню, однак у поданому клопотанні не зазначено способу виконання арешту зазначених речових доказів, передбаченого ч.6 ст.100 КПК України. Зокрема, передача вилученої продукції, що піддається швидкому псуванню - раків, на зберігання ТОВ «НЕПТУН», як на те посилається прокурор у своєму клопотанні, не передбачена ч. 6 ст. 100 КПК України, жодних даних чи відомостей на підтвердження правомочності та можливості зберігати вилучене майно, частина якого є продукцією, що піддається швидкому псуванню, саме в зазначеному товаристві, прокурором в клопотанні не зазначено, надано не було та наявні матеріали не містять, а відтак слідчий суддя позбавлений законних підстав для прийняття відповідного рішення.

Крім того, згідно ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

При цьому, клопотання не містить обґрунтування в частині заподіяння істотної шкоди, що унеможливлює зробити висновок про наявність в діяннях особи кримінального, а не адміністративного правопорушення.
Частиною 3 ст.172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора, про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, у зв`язку з чим воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання начальника Краснокутського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000399 від 4 грудня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України - повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали, для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя