ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4816/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" грудня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвокатів ОСОБА_4 ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_7 , про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на особисте зобов`язання чи зменшення розміру застави відносно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зугдіді, Грузія, грузина, громадянина Грузії, із середньою освітою, не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14 грудня 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання від адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на особисте зобов`язання чи зменшення розміру застави.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 14 грудня 2021 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

У судове засідання 17 грудня 2021 року з`явились адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_7 , які клопотання підтримали, просили його задовольнити, вказали, що ухвалою Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 726400 грн. Вказали, що такий розмір застави є непомірним тягарем для підозрюваного, оскільки він не має таких коштів, та з огляду на розмір застави це не може розцінюватись як альтернативний запобіжний захід. Вказали, що прокурор у судовому засіданні визначив значно менший розмір застави, в рамках статті 182 КПК України, проте суд значно збільшив такий розмір. Зауважили, що наразі відсутні ризики, що стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний не намагався втекти з місця затримання, інший підозрюваний у цьому кримінальному провадженні, сплативши заставу, розмір якої значно менший, не переховується від органів досудового розслідування та суду, а отже й ОСОБА_7 не буду цього робити, паспорт під час затримання у підозрюваного забрали, що також свідчить про неможливість виїзду за межі України. Вказав, що досудове розслідування вже триває місяць після затримання підозрюваного, але ОСОБА_7 навіть не допитали у справі та не проводились жодні інші слідчі дії. За час перебування під вартою підозрюваний не вчиняв дій, які прокурором визначались як можливі ризики, а тому просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання або зменшити розмір застави до 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що нормами КПК України саме такий розмір застави є належним та необхідним у рамках цього кримінального провадження.

Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши наявні матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Із доданих до клопотання матеріалів вбачається, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУ НП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0003341 від 11 листопада 2021 року, за ознаками злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 розробили спільний план по проникненню в підсобне приміщення та вчиненню крадіжки чужого майна, чітко розділивши між собою свої злочинні ролі. З метою вчинення зазначеного кримінального правопорушення ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 заздалегідь розділили свої злочинні ролі.

11 листопада 2021 року, приблизно о 14:00 год., ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 прийшли до ТРЦ «Ашан Рів Гош» що за адресою: м. Київ, вул. Здолбунівська, 17, з метою підшукування зручного підсобного приміщення для вчинення крадіжки.

Кодуа ОСОБА_10 разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , діючи обопільно та узгоджено, згідно розподілених ролей, а саме ОСОБА_9 залишався в загальному залі ТРЦ «Ашан Рів Гош», де спостерігав за прилеглою до місця скоєння кримінального правопорушення територією, в цей час ОСОБА_7 з

ОСОБА_8 подальшому знаходячись в магазині «USUPSO» відповідно до відведених ролей ОСОБА_7 почав відволікати увагу адміністратора магазину, а в цей час ОСОБА_8 проник до підсобного приміщення.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_8 , перебуваючи в підсобному приміщенні, побачив сейф, після чого побачив лист з написаним кодом від нього, та ввівши його проник до сейфу, звідки викрав грошові кошти в сумі 6756 гривень.

Після чого, ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , з місця вчинення кримінального правопорушення разом з викраденими грошовими коштами зникли та розпорядились ними на власний розсуд, чим спричинили ФОП « ОСОБА_11 » матеріальний збиток на суму 6756 гривень.

Таким чином, ОСОБА_7 , обгрунтовано підозрюється в тому, що він своїми умисними діями за попередньою змовою групою осіб, вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною третьою статті 185 КК України.

11 листопада 2021 року о 17:41 год. ОСОБА_7 затримано в порядку статті 208 КПК України.

12 листопада 2021 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною тертьою статті185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 13 листопада 2021 року до ОСОБА_7 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із можливістю внесення застави у розмірі 726 400 грн.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 6 грудня 2021 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_4 залишено без задоволення, а ухвалу суду від 13 листопада 2021 року без змін, в тому числі щодо розміру застави в сумі 726400 грн.

Частиною першою статті 201 КПК України передбачено право підозрюваного, до якого застосовано запобіжний захід, або його захисника звернутися до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (частина четверта стаття 201 КПК України).

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну обставин підозри, зміну або зменшення встановлених ризиків та впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування.

Стороною захисту, враховуючи положення КПК України щодо самостійного обстоювання своїх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів, не надано слідчому судді доказів на підтвердження своїх доводів, зокрема, щодо відсутності передбачених статтею 177 КПК України ризиків, які були встановлені слідчим суддею під час застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, щодо виникнення нових обставин, які не були предметом судового розгляду під час застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Твердження адвокатів про те, що ризики, визначені слідчим суддею в ухвалі від 13 листопада 2021 року, наразі перестали існувати, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки вони зводились лише до надання їм оцінки та заперечень щодо можливості їх обґрунтованості, що в свою чергу було предметом розгляду під час обрання запобіжного заходу підозрюваному. Крім того, зауваження про те, що інший підозрюваний у цьому кримінальному провадженні не переховується від органів досудового розслідування, не може свідчити проте, що ОСОБА_7 також матиме аналогічну поведінку, поведінка та дії одних осіб (підозрюваних) не можуть однозначно та беззаперечно підтверджувати, забезпечувати та бути гарантом поведінки та дій іншого підозрюваного.

Зазначені стороною захисту доводи у цьому клопотанні фактично дублюються із тими, які вже були предметом розгляду слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, а переоцінка їх іншим слідчим суддею не допускається.

В цілому доводи сторони захисту зводились до необхідність зменшення розміру застави, визначеної в ухвалі про обрання запобіжного заходу (недостатня мотивованість виходу слідчим суддею за межі найвищої межі розміру застави для тяжкого злочину; неврахування майнового стану підозрюваного), що в свою чергу, на думку слідчого судді зводяться до встановлення стороною захисту власних меж мотивування судового рішення й до переоцінки майнового стану підозрюваного.

Переоцінка цих доводів у під час розгляду цього клопотання фактично зводитиметься до перегляду ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 13 листопада 2021 року. Інших доводів на підтвердження необхідності зменшення розміру застави стороною захисту не наведено.

При цьому слідчий суддя зауважує, що розмір застави був предметом перегляду судом апеляційної інстанції, оскільки це також була одна із підстав апеляційної скарги адвоката ОСОБА_4 . Колегія суддів апеляційної інстанції не встановила обставин для можливості зменшення, визначеного слідчим суддею розміру застави, а навпаки зауважила, що такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, оскільки виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні; слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення, його тяжкість, наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, зміст частини п`ятої статті 182 КПК України, а тому правильно визначив саме такий розмір застави, що відповідає вимогам вказаної норми закону.

Відповідно до статті 368 КПК України при ухваленні вироку суд серед іншого вирішує такі питання: чи мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується особа; чи містить це діяння склад кримінального правопорушення і якою статтею закону України про кримінальну відповідальність він передбачений; чи винен обвинувачений у вчиненні цього кримінального правопорушення.

Таким чином питання причетності особи до кримінального правопорушення, наявності/відсутності складу певного кримінального правопорушення, факту завдання збитків, розміру цих збитків, достовірності, належності та достатності доказів відноситься до повноважень суду під час судового розгляду та ухваленні вироку.

При застосуванні запобіжного заходу суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

З огляду на викладене, враховуючи відсутність належних доказів на підтвердження заявлених в клопотанні вимог, в ході розгляду клопотання слідчим суддею не було встановлено вагомих нових обставин для зміни підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою на менш суворий вид запобіжного заходу по відношенню до тримання під вартою особисте зобов`язання.

Враховуючи викладене, стороною захисту не доведено, що ризики, існування яких стало підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_7 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, наразі зменшилися або взагалі відсутні, не доведено, що наразі існують нові обставини, які не були предметом розгляду під час застосування запобіжного заходу та які виправдовують зменшення розміру застави або зміну запобіжного заходу на більш м`який у виді особистого зобов`язання та що більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_7 , а тому клопотання адвоката ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 201, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання ОСОБА_4 , подане в інтересах ОСОБА_7 , про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на особисте зобов`язання чи зменшення розміру застави відносно ОСОБА_7 - залишити без задоволення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду складено 22 грудня 2021 року.

Слідча суддя ОСОБА_1