ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/8362/13-к
Провадження № 1-кс/210/1912/21

"19" серпня 2021 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривий Ріг клопотання ліквідатора Приватного акціонерного товариста "Криворізька будівельна компанія" - арбітражного керуючого ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000009, внесеного до ЄРДР 26.11.2012 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
1.Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.

2.Позиція учасників судового розгляду.
Заяник - ліквідатор Приватного акціонерного товариста "Криворізька будівельна компанія" арбітражний керуючий ОСОБА_3 просить розглядати клопотання за її відсутності.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності.

На виконання вимог ухвали про відкриття провадження Шостим відділом слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області надано матеріали кримінального провадження №0000009, внесеного до ЄРДР 26.11.2012 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

В поданому клопотанні заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою Дзержинського районного судум. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07.11.2013р. у справі № 210/8362/13-к (провадження 1-кс/210/1267/13) на рахунок№ НОМЕР_1 , належний ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» (код ) та відкритий в Криворізькій філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305750).
У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування не здійснювалось.

3.Положення закону, якими керувався слідчий суддя при вирішенні клопотання.
Стаття 124 Конституції України передбачає, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.

Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч.1 ст. 170 КПК Укаїни).
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).
Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України 2012 року прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України 2012 року).
Частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.
Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
Якщо арешт накладений на майно особи під час досудового розслідування за правилами КПК України 1960 року, ця особа була засуджена, і вирок не виконаний, однак до її засудження інша особа на підставі судового рішення стала власником відповідного майна, то вирішення питання щодо зняття такого арешту здійснюється за правилами кримінального судочинства (постанова Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 569/4374/16-ц).
Якщо арешт накладений на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, розпочатого в період дії КПК України 1960 року і такого, що триває, а кримінальне провадження не передане до суду на час набрання чинності КПК України 2012 року, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року (постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2018 року у справі № 335/12096/15-ц з урахуванням ухвали про виправлення описки від 3 липня 2018 року, від 17 жовтня 2018 року у справі № 461/233/17 та від 7 листопада 2018 року у справі № 296/8586/16-ц).
Якщо арешт накладений за КПК України 2012 року на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року(постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17, від 28 листопада 2018 року у справі № 636/959/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 640/17552/16-ц, від 27 березня 2019 року у справі № 202/1452/18, від 11 вересня 2019 року у справі № 504/1306/15-ц).
У справі № 727/2878/19 про необхідність вирішення за правилами кримінального судочинства питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року, та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, з метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції суду Велика Палата Верховного Суду відступила від її висновку, сформульованого в пункті 49 постанови 15 травня 2019 рокуу справі № 372/2904/17-ц, у частині того, що питання про скасування арешту майна, накладеного за КПК України 2012 року, після закриття слідчим кримінального провадження слід вирішувати за правилами цивільного судочинства.
Велика Палата Верховного Суду у справі № 727/2878/19 сформувала наступні висновки:
- спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи слід розглядати за правилами цивільного судочинства.
- питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.
4.Встановлені слідчим суддею обставини та мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали
Шостим відділом слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Дніпропетровській області (на той час слідчим відділом фінансових розслідувань Криворізької південної ОДПІ ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області) здійснювалось досудове розслідування по кримінальному провадженні №0000009 від 26.11.2012 року за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, службовими особами ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» (), які в період часу з 01.10.2011 року по 31.12.2011 року, в порушення вимог п.п.135.5.4 п.135.5 ст.135, п.137.10 ст.137, п.138.1, п.138.2 ст.138, п.п.139.1.1 п.139.1 ст.139, п.198.3, п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VІ безпідставно занизили податок на прибуток у розмірі 4 164 705 грн. та податок на додану вартість у розмірі 1 850 977 грн., що підлягають до сплати в бюджет, всього на загальну суму 6 015 682 грн. що складає більше 5000 неоподатковуваних податком мінімумів доходів громадян і є особливо великим розміром.

Під час досудового розслідування встановлювалося причетність службових осіб ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» (), до обставин, що в період 01.06.2010 року по 31.12.2013 року, з метою ухилення від сплати податків, в порушення податкового законодавства України, безпідставно завищено податковий кредит та валові витрати, отримані від відображення в бухгалтерській та податковій звітності фінансово-господарських операцій з підприємством ТОВ «Саноіл Торг» (), яке має ознаки фіктивності, що спричинило не нарахування та не надходження до державного бюджету податку на додану вартість та податку на прибуток підприємств, згідно рапорту оперуповноваженого, у сумі 2 857 065,24 грн., що є особливо великим розміром.

З метою забезпечення дієвості кримінального провадження, слідчим суддею Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ухвалою від 07 листопада 2013 року у справі № 210/8362/13-к (пр. № 1-кс/210/1267/13) :

Задоволено клопотання слідчого та винесено постанову про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться та можуть надійти на рахунок № НОМЕР_1 ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» () відкритого в Криворізькій філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305750).

Зупинено видаткові операції по рахунку № НОМЕР_1 ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» () відкритого в Криворізькій філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305750) за винятком видаткових операцій пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди, а так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, та видатків пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Зобов`язано службових осіб вказаного банку зробити відмітку на постанові суду з даними про залишок грошових коштів на рахунку № НОМЕР_1 ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» () із зазначенням дати, часу та суми залишку грошових коштів на рахунку.

Зобов`язано посадових осіб Криворізькій філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305750) направити до СУ ФР ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області розташованого за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Сімферопольська, 17-а, виписку (довідку) із зазначенням на рахунку № НОМЕР_1 ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» () відкритого в Криворізькій філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305750) залишку грошових коштів на момент пред`явлення постанови суду, та невідкладно направляти до СУ ФР ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області розташованого за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Сімферопольська, 17-а данні у разі додаткового надходження грошових коштів на вищезазначений рахунок.

Однак, 26.02.2014 року старшим слідчим ОСОБА_4 Слідчогоуправління ФР Криворізької південної ОДПІ ГУ Міндоходів у Дніпропетровській області була винесена постанова про закриття кримінального провадження № 0000009 у зв`язку з тим, що за результатами проведеної судово-економічної експертизи порушень вимог нормативних актів, що регламентують ведення бухгалтерського та податкового обігу не встановлено. В діях службових осіб ПрАТ «КБК» склад кримінального правопорушення не встановлено. Податкові повідомлення рішення на підставі яких було розпочате розслідування кримінального правопорушення були скасовані постановою Дніпропетровського Апеляційного адміністративного суду від 21 жовтня 2014 року.
Вказані обставини підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

Постановою господарського суду Дніпропетровської області від 24.11.2020р. у справі № 904/1372/20 судом, між іншим, прийнято наступне рішення:
«Визнати Приватне акціонерне товариство "Криворізька будівельна компанія" (50051, м. КривийРіг, вул. Каховська, б. 33 ідентифікаційний код юридичної особи 31123365) - банкрутом. Відкрити ліквідаційну процедуру у справістроком на 1 рік, до 24.11.2021.
Ліквідатором Приватного акціонерного товариства "Криворізька будівельна компанія" (50051, м. КривийРіг, вул. Каховська, б. 33 ідентифікаційний код юридичної особи 31123365) призначено арбітражного керуючого ОСОБА_3 , свідоцтво №756 від 07.05.2013 (61002, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, б. 7).».
Скасування вищезазначеного арешту необхідне для закриття рахунку № НОМЕР_2 , належного ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» (), відкритого в ПАТ «ПІБ» (МФО 305493) на виконання вимог Кодексу України з процедур банкрутства.
Тобто, володільцем арештованого майна є Приватного акціонерного товариства "Криворізька будівельна компанія", яке немає ніякого процесуального статусу в кримінальному провадженні, при цьому кримінальне провадження закрито, а слідчий не наділений правом скасовувати арешт..

КПК України передбачає такий порядок скасування арешту:
- частина третя статті 174 КПК України 2012 року - прокурором одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
- частина четверта статті 174 КПК України 2012 року - судом одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд - у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позов.
- частина перша статті 174 КПК України - за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, - під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом; або ж якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Оскільки 26.02.2014 року кримінальне провадження №0000009, внесене до ЄРДР 26.11.2012 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України закрито на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України (встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення) підстави для подальшого збереження арешту рахунків, належних ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» відсутні.

Враховуючи викладене, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 130, 131, 170-174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання ліквідатора Приватного акціонерного товариста "Криворізька будівельна компанія" - арбітражного керуючого ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000009, внесеного до ЄРДР 26.11.2012 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати захід забезпечення кримінального провадження, а саме арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 листопада 2013 року у справі № 210/8362/13-к (пр. № 1-кс/210/1267/13).

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 листопада 2013 року у справі № 210/8362/13-к (пр. № 1-кс/210/1267/13) на грошові кошти, які знаходились та могли надійти на рахунок № НОМЕР_1 ПрАТ «Криворізька будівельна компанія» () відкритого в Криворізькій філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305750) - у повному обсязі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1