У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 534/1069/20

провадження №1-кп/534/29/21

21 жовтня 2021 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 296 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження,

у с т а н о в и в:

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявила суду письмове клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 296 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження № 0000400 від 13.06.2020.

Клопотання мотивовано тим, що згідно із статтею 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду. На думку, захисника, враховуючи те, що ОСОБА_4 раніше не судимий, свою вину визнав повністю, активно сприяв розкриттю злочину, щиро розкаявся у вчиненому, що виразилося, зокрема, і у повному відшкодуванні ним завданої шкоди, а також має постійне місце проживання, тяжких наслідків від вчиненого не наступило, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України просить суд звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 296 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям, а дане кримінальне провадження закрити.

Обвинувачений, прокурор не заперечили проти задоволення цього клопотання.

Представник потерпілого у судове засідання не прибув, хоча був повідомлений належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, вивчивши матеріали справи у контексті заявленого клопотання, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, враховуючи, що кожен доказ не має наперед встановленої сили, дійшов наступних висновків.

Частиною 1 ст. 285 КПК визначено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Звільнення від кримінальної відповідальності - це відмова держави від застосування щодо особи, котра вчинила злочин, установлених законом обмежень певних прав і вобод шляхом закриття кримінальної справи, яке здійснює суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України , у порядку, встановленому Кримінально-процесуальним кодексом України.

Звільнення особи від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених КК здійснює виключно суд у порядку, встановленому КПК під час підготовчого та судового розгляду справи.

Відповідно до ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду. При цьому, звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів чи кримінальних проступків або раніше вчинила злочин чи кримінальний проступок, що вже втратив правове значення. Відповідальність за вчинення корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції передбачено відповідними статтями Особливої частини КК України.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа:

-щиро покаялась;

-активно сприяла розкриттю злочину;

-повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Щире розкаяння означає суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виражено в тому, що вона виявила рішучість стати на шлях виправлення, самоосуду свого вчинку, відвертої негативної оцінки своєї злочинної поведінки, готовності нести відповідальність, щирого жалю з приводу скоєного, осуду своєї поведінки, намагання виправити наслідки вчиненого тощо (аналогічна правова позиція відображена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 21.11.2020 у справі № 363/975/18).

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Суд зауважує, що відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК.

При цьому, кожна із складових дійного каяття, як указує Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду в постанові від 15.05.2018 у справі № 350/74/15-к, має бути установлена в судовому засіданні й оцінена в сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку згідно з вимогами ст. 94 КПК, адже при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд (суддя) під час судового розгляду справи повинен переконатися, що діяння, яке постановлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа є винною в його вчиненні, а також що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачено КК.

Слід також здійснити юридичну оцінку дій про яку указано в обвинувальному акті, а саме за ч. 1 ст. 296 КК України.

Матеріалами справи підтверджено, що обвинувачений ОСОБА_4 притягується до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку вперше, що він повністю відшкодував майнову шкоду, що не вчиняв корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Докази щирого каяття та активного сприяння розкриттю кримінального правопорушення обвинуваченим ОСОБА_4 у справі відсутні.

ЄСПЛ у справі «Ушаков та Ушакова проти України» 18 червня 2015 року указує на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом».

Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Також, слід ураховувати, що під час провадження , ст.ст. 22, 26 КПК України, які указують, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, а сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, вони є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, тобто застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження).

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

З огляду на наведене, суд у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого ОСОБА_4 у зв`язку із дійовим каяттям, у порядку ст. 45 КПК України, відмовити, на цьому етапі судового розгляду справи.

Відхилення клопотання не позбавляє права заявляти це ж клопотання протягом усього судового слідства надалі, за умови, наявність, на думку захисту, у провадженні обставин, визначених ст. 45 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 44, 45 КК України, ст.ст. 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 296 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали суду складено 22.10.2021