Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/2158/2021 Справа № 641/929/19
УХВАЛА
Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
03.12.2021 до суду надійшло клопотання вищевказане клопотання про скасування арешту майна, який був накладений ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 13.02.2019 року.
Клопотання обґрунтоване тим, що 13.02.2019 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова наклав арешт на квартиру за адресою : АДРЕСА_1 , власником якого за договором купівлі-продажу від 11.02.2019 року є ОСОБА_3 . Представник вважав , що арешт на вищевказане майно підлягає скасуванню , оскільки подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав , порушить право заявника на вільне володіння її майном.
В судове засідання призначене на 28.12.2021 року ОСОБА_3 не з`явилась , від її адвоката надійшла заява про розгляд справи за їх відсутністю.
Перевіривши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до наступного.
Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Частина 2 ст.132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201 КПК України).
Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
13.02.2019 року ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 було винесено ухвалу якою клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 про накладення арешту на майно задоволено.
Накладено арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_7 , на підставі договору купівлі продажу № 160, посвідченого 11.02.2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_8 .
Згідно копії свідоцтва про зміну імені ОСОБА_7 змінила прізвище на « ОСОБА_9 » 16.04.2019 року.
Таким чином, кримінальне провадження, в рамках якого подане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться у Київському районі міста Харкова , тобто поза межами територіальної підсудності Комінтернівського районного суду м. Харкова.
При цьому, ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.
Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.
Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Відповідно до ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.
Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути заявнику як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 174 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1