Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2021 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна.

Зазначав, що відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05.09.17 було накладено арешт на об`єкти нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на групу приміщень № 1 (в літ. А).

ОСОБА_4 не був залучений до розгляду справи в якості третьої особи та не приймав участі у розгляді клопотання про арешт майна.

ОСОБА_4 є добросовісним набувачем зазначеного вище майна.

В ухвалі слідчого судді помилково зроблено висновок про те, що нерухоме майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, в ухвалі не наведено жодної обставини, яка б підтверджувала існування ризиків у разі незастосування арешту майна.

Жодній особі у даному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру.

Посилаючись на зазначені обставини, заявник просив скасувати арешт, накладений на нерухоме майно, яке налужить на праві власності ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: групу приміщень № 1 літ. А, загальною площею 110,10 кв.м.

У судове засіданні заявник, прокурор не з`явилися.

Зазначені особи були повідомлені про дату та час судового засідання належним чином.

Відповідно до ст. 174 КПК України слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності учасників справи.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього документи, дійшов наступного висновку.

Установлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05.09.17 задоволено клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про арешт майна та накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, а саме: групу приміщень №№ 30-А, 31, 32 (в літ. А) по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 00, які належать на праві спільної часткової власності в 1/2 частки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ; групу приміщень №1 (в літ А) по АДРЕСА_1 , які належать на праві приватної власності ОСОБА_4 , заборонено проведення дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності на об`єкти нерухомості.

Обґрунтовуючи ухвалу про накладення арешту на нерухоме майно, слідчий суддя зазначав, що арешт вказаного майна необхідний для забезпечення збереження речового доказу у кримінальному провадженні та з метою попередження (унеможливлення) вчинення дій по його відчуженню.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином в силу норм ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано, якщо особи, зазначені в ч. 1 ст. 174 КПК України доведуть, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Аналогічний висновок міститься і в роз`ясненнях, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ в узагальненні Судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яке було заслухано та обговорено на засіданні пленуму ВССУ, яке відбулось 07.02.14.

Доказів того, що арешт накладено необґрунтовано та у його застосуванні відпала потреба заявником не надано, а тому приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1