Справа № 947/3959/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0001193 від 13.10.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Любашівка, Одеської області, громадянки України, молдованки, не маючої освіти, заміжньої, маючої на утриманні 10 неповнолітніх дітей, офіційно не працюючої, раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваної у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1. Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.
Як вбачається з клопотання, СУ ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001193 від 13.10.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 149 КК України.
В рамках вищевказаного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.
Прокурор звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що завершити досудове розслідування у зазначеному кримінальному провадженні не виявляється можливим, оскільки для повного, об`єктивного і всебічного дослідження всіх обставин кримінального провадження необхідно виконати ряд слідчих і процесуальних дій, проведення яких потребує додаткового часу, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.
2. Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.

Підозрювана та її захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні вказаного клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.
30.06.2021 року слідчим вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, за кваліфікуючими ознаками: вербування людини, вчинене з метою експлуатації, з використанням обману та уразливого стану, за попередньою змовою групою осіб.
Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення такого кримінального правопорушення.
4.2. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 10.09.2021 року, строк досудового розслідування кримінального провадження №0001193 від 13.10.2020 року було продовжено до 13.10.2021 року, оскільки за вказаними матеріалами досудового розслідування необхідно виконати ряд процесуальних дій, зокрема, отримати тимчасовий доступ до інформації яка зберігається в операторів мобільного зв`язку за номерами мобільних телефонів підозрюваних та потерпілих; провести аналіз вилученої у операторів мобільного зв`язку інформації; встановити та допитати в якості свідків працівників ДМС, які приймали документи для оформлення закордонних паспортів потерпілим; водіїв транспортних засобів, які здійснювали перевезення потерпілих та підозрюваних з України до Франції, а також інших осіб, які оформлювали потерпілим та підозрюваним документи, необхідні для перетину державного кордону України на виїзд до Франції; направити запит про міжнародну правову допомогу до компетентних органів Французької Республіки та отримати на нього відповідь; отримати висновки експертів за результатами проведення психолого-психіатричних експертиз відносно потерпілих з метою встановлення уразливого стану останніх; отримати тимчасовий доступ до інформації із інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи «Аркан» щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон; отримати тимчасовий доступ тимчасовий доступ до речей та документів, які знаходяться у володінні Головного управління ДМС в Одеській області, щодо підозрюваних та потерпілих; прийняти рішення щодо розсекречення матеріалів проведених негласних (слідчих) розшукових дій; виконати вимоги ст.ст. 290, 291 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
4.3. Вирішення питання про продовження існування ризиків, встановлених ухвалою слідчого судді про застосування запобіжного заходу.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 19.07.2021 року підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 13.09.2021 року.
Слідчий суддя враховує тяжкість інкримінованого підозрюваній ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, беручи до уваги, також суспільно-небезпечний характер такого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду, продовжує існувати.
Ризик незаконного впливу на потерпілу у даному кримінальному провадженні продовжує існувати, оскільки є достатні підстави вважати, що підозрювана може на неї впливати, з метою схилити її не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації можливої кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжких злочинів, оскільки показання, що надавалися на досудовому розслідуванні, не можуть лягти в обґрунтуванні судових рішень, зважаючи на положення ч. 4 ст. 95 КПК України, враховуючи положення ч. 4 ст. 95 КПК України, згідно яких суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.
Крім того, беручи до уваги, що вказана ймовірно протиправна діяльність тривала протягом значного часу, корисливий характер вказаного злочину, слідчий суддя приходить до переконання, що ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення, продовжує існувати.
Ризик знищення, приховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України) на даний час перестав існувати, оскільки досудове розслідування триває з 13.10.2020 року, на думку слідчого судді, за весь цей час у органу досудового розслідування була можливість вилучити та відшукати всі необхідні речі та документи. Крім того, відсутні докази того, що підозрювана намагалась за весь час винити дії направлені на знищення, приховування або спотворення будь-якої із речей чи документів.
Викладене свідчить про наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
4.4. Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, по відношенню до домашнього арешту більш м`якими запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки, з огляду на м`якість, а також встановлений в судовому засіданні ризик, який продовжує існувати, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі, які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, можливо шляхом продовження відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
На підставі вищевикладеного, враховуючи те, що ризики не зникли та продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваній ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.177, 178, 181, 194, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0001193 від 13.10.2020 року задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 13.10.2021 року, заборонивши залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин.

Продовжити покладені на підозрювану ОСОБА_5 строком до 13.10.2021 року, наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту направити для виконання до Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1