Справа 288/1459/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2021 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в смт. Попільня Житомирської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000072 від 23 червня 2021 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та житель АДРЕСА_1 ,

що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Попільнянського районного суду Житомирської області перебуває кримінальне провадження № 0000072 від 23 червня 2021 року відносно ОСОБА_4 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 289 КК України.

Ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 12 серпня 2021 року вищезазначений обвинувальний акт був призначений до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

04 листопада 2021 року прокурор надала клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просить застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визнання розміру застави.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, останній раз 19.02.2021 року Попільнянським районним судом Житомирської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, із застосуванням ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 рік 6 місяців, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив новий корисливий злочин за наступних обставин.

Так, 22.06.2021 року біля 23 години 00 хвилин ОСОБА_4 , маючи вільний доступ, пройшов на територію домоволодіння по АДРЕСА_2 та, скориставшись відсутністю власника - свого батька ОСОБА_6 вирішив незаконно заволодіти транспортним засобом.

Реалізуючи свій злочинним намір, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_4 у вказану дату та час підійшов до мопеда «HONDA Dio» б.p.н. (номер рами: НОМЕР_1 ), який стояв на подвір`ї домогосподарства по АДРЕСА_2 , знайшов у його бардачку ключ від замка запалювання, після чого відкотив транспортний засіб за територію домоволодіння, запустив двигун та поїхав у напрямку центру села Андрушки Андрушківської ОТГ Житомирської області, таким чином повторно незаконно заволодів транспортним засобом, чим завдав потерпілому ОСОБА_6 майнової шкоди на суму 2794 гривень 00 копійок.

Своїми умисними діями, які виразились в незаконному заволодінні транспортним засобом, вчиненому повторно, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 289 КК України.

Наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

- усним повідомленням ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом огляду місця події від 23.06.2021 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 ;

- протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 ;

З огляду на викладене є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 причетний до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри та обвинувачення, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок обвинуваченого ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого судового розгляду у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри та обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, та ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- ОСОБА_4 може переховуватися від суду з метою уникнення покарання за злочин, зважаючи на те, що відповідно до ст. 12 КК України, інкримінований йому злочин відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років та обвинувачений усвідомлює міру покарання, яка йому загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки, оскільки офіційно ніде не працює, неодружений, постійного місця проживання не має.

- ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, а також потерпілого у вказаному кримінальному провадженні.?

Обвинувачений ОСОБА_4 на виклики суду неодноразово не являється.

Крім того, ОСОБА_4 вчинив новий умисний злочин під час іспитового строку.

Враховуючи вищевикладені обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та виконання покладених на обвинуваченого обов`язків, тому прокурор звертається до суду з клопотанням про обрання стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки, саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків.

В підготовчому судовому засіданні 25 листопада 2021 року прокурор підтримала вимоги даного клопотання та просила його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечували щодо задоволення клопотання прокурора.

Потерпілий ОСОБА_6 в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу слухати у його відсутність.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши клопотання прокурора, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Під час вирішення питання про доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються положення законодавства, Конвенції про захист прав людини, а також практика Європейського суду, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, а також враховує конкретні обставини по даному провадженню.

Крім того, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, суд обов`язково враховує приписи ст. 178 КПК України, оцінюючи в сукупності всі обставини передбачені цією нормою КПК України.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою обирає, скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
За змістом пункту четвертого частини другої статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частиною першою статті 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Доказів про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого при обранні іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу суду не надано.
Як було встановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 не працює, має слабкі соціальні зв`язки, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, вчинив кримінальне правопорушення під час іспитового строку та зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, а також покарання, яке загрожує йому, може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, оскільки перебуває з ними у родинних та дружніх відносинах, суд приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Крім того слід зазначити, що за змістом п.п. «b» та «c» ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, особа може бути позбавлена свободи для забезпечення виконання нею будь-якого обов`язку, встановленого судом.

Відповідно до неодноразових рішень Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмеженим з огляду на суспільний інтерес.

Згідно частини третьої статті 183 КПК України встановлено, що суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим законом.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінального правопорушення, за який він обвинувачується, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2021 складає 2270 гривень, що в сумі становить 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

У разі внесення обвинуваченим застави, суд вважає за необхідне покласти на останнього, визначені пунктом 1, 2, 3 частини п`ятої статті 194 КПК України, наступні обов`язки: - прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; - не відлучатися з населеного пункту, де він зареєстрований без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання. При невиконанні умов застави до обвинуваченого підлягають застосуванню заходи, передбачені частиною восьмою, десятою статті 182 КПК України.

На підставі вищевикладеного, вислухавши учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому з визначенням розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176, 177, 178, 182, 183, 186, 314, 331, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Андрушки, Попільнянського району, Житомирської області, проживає в АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, освіта базова середня, неодруженого, непрацюючого, раніше судимого 19.02.2021 року Попільнянським районним судом Житомирської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, із застосуванням ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік 6 місяців - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 25 листопада 2021 року по 23 січня 2022 року включно.

Визначити ОСОБА_4 суму застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини п`ятої статті 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження запобіжного заходу до Житомирського апеляційного суду через Попільнянський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1