печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 липня 2021 року 17.01.2020 року
слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: не з`явився,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000157від 23.06.2021, -

В С Т А Н О В И В:
Начальник відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту майно, вилучене під час затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон марки «Samsung», чорного кольору який знаходиться в чохлі темного кольору

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, щоУ провадженні другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0000157від 23.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснює група прокурорів Київської обласної прокуратури.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 , працюючи відповідно до наказу начальника Головного управління Національної поліції в Київській області від 29.01.2021 № 17 о/с на посаді слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Фастівського районного управління поліції ГУНП в Київській області (далі слідчий СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області), маючи спеціальне звання «лейтенант поліції», являється відповідно до абз. 1 п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» працівником правоохоронного органу та відповідно до пункту 2 примітки до ст. 368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище.

Здійснюючи свої повноваження як слідчий СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , будучи працівником правоохоронного органу та службовою особою, яка займає відповідальне становище та зобов`язаним відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, всупереч присязі працівника поліції, порушуючи обмеження щодо використання службового становища, встановлені ст. ст. 3, 22 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно, з корисливих мотивів, використав надані йому владу та службове становище для одержання неправомірної вигоди, тобто вчинив корупційний злочин у сфері службової діяльності, за наступних обставин.

Так, 21.05.2021 слідчий СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 внесено відомості, що містяться у матеріалах зареєстрованих у журналі Єдиного обліку Фастівського районного управління поліції ГУНП в Київській областіза № 36625 від 27.05.2020 про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 190 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000801 за фактом заволодіння ОСОБА_5 протягом квітня травня 2021 року грошовими коштами, належними ОСОБА_6 на загальну суму 180 000 гривень та 4000 доларів США шляхом зловживання довірою останнього.

Здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000801 від 21.05.2021 доручено слідчому СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 .

В подальшому, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 04.06.2021 у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на вимагання та одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_5 як особи можливо причетної до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000801, 05.06.2021 ОСОБА_4 , після відібрання пояснення у ОСОБА_5 з приводу можливого заволодіння останнім шляхом шахрайства грошовими коштами ОСОБА_6 на загальну суму 180 000 гривень та 4000 доларів США, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на отримання неправомірної вигоди від останнього, діючи умисно, з корисливих мотивів, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, висунув вимогу ОСОБА_5 про необхідність надання ним неправомірної вигоди в розмірі 9000 грн. за більш лояльне відношення та не проведення слідчих дій з свідками у кримінальному провадженні № 0000801. Вказану вимогу від ОСОБА_4 ОСОБА_5 проігнорував. Під час вказаної розмови ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_4 про те, що він не має на даний час вказаних грошових коштів.

У подальшому, 10.06.2021 приблизно о 16:00 годині ОСОБА_4 перебуваючи у місті Миронівка Київської області, точної адреси в ході досудового розслідування не встановлено, повідомив ОСОБА_5 , про необхідність надання ним неправомірної вигоди в розмірі 2000 доларів США за непритягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження № 0000801.

З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди від ОСОБА_5 , 01.07.2021 близько 13 год. 30 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи в салоні автомобіля «Volkswagen Jetta», д.н.з. НОМЕР_1 , біля продуктового магазину, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з метою приховування свого злочинного умислу, схилив ОСОБА_5 до написання розписки, про начебто повернення раніше позичених грошових коштів у розмірі 54 000 грн. особі на ім`я ОСОБА_7 . Далі, діючи умисно, з корисливих мотивів, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, ОСОБА_4 одержав від ОСОБА_5 грошові кошти у сумі 54 000 гривень в якості неправомірної вигоди за непритягнення до кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження № 0000801, які поклав до своєї шкіряної папки.

У подальшому, слідчим другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, у ході огляду місця події із шкіряної папки 01.07.2021 о 13:37 год ОСОБА_4 затримано співробітниками правоохоронних органів у порядку ст. 208 КПК України.

02.07.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

В ході досудового розслідування старший слідчий другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_8 01.07.2021 під час затримання ОСОБА_4 , у останнього було виявлено та вилучено:

-Мобільний телефон марки «Samsung», чорного кольору який знаходиться в чохлі темного кольору;

-Службове посвідчення ГУНП в Київській області серії № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 ;

-Заяву виконану від імені ОСОБА_4 на ім`я Генерального прокурора України, щодо провокації ОСОБА_5 відносно останнього від 04.06.2021

02.07.2021 вмотивованою постановою слідчого вилучений мобільний телефон визнаний речовим доказами у кримінальному провадженні № 0000157від 23.06.2021.

Враховуючи, що вилучений під час обшуку телефон має доказове значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, оскільки містять на собі відомості, які можуть бути використані як докази фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому має ознаки речових доказів, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно.
В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, в якій підтримав вимоги клопотання з викладених у ньому підстав, просив їх задовольнити.
Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття прокурора в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за їх відсутності.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.
Слідчим суддею встановлено, щоУ провадженні другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0000157від 23.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

01.07.2021 о 13:37 год ОСОБА_4 затримано співробітниками правоохоронних органів у порядку ст. 208 КПК України.

02.07.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

В ході досудового розслідування старший слідчий другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_8 01.07.2021 під час затримання ОСОБА_4 , у останнього було виявлено та вилучено, зокрема:

-Мобільний телефон марки «Samsung», чорного кольору який знаходиться в чохлі темного кольору;

Так, вилучений під час затримання ОСОБА_4 мобільний телефон марки «Samsung», чорного кольору який знаходиться в чохлі темного кольору, як самостійно так і в сукупності з іншими зібраними по кримінальному провадженні доказами має суттєве значення для з`ясування обставин вчинення злочину, встановлення осіб, причетних до його вчинення, є необхіднім накласти арешт на зазначені документи та грошві кошти.

Постановою старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_8 вилучений мобільний телефон визнаний речовим доказами у кримінальному провадженні № 0000157від 23.06.2021.

Як визначено у ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як визначено у ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи, що мобільний телефон марки «Samsung», чорного кольору який знаходиться в чохлі темного кольору, вилучений 01.07.2021 року під час затримання ОСОБА_4 , на який просить накласти арешт слідчий, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, та постановою старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_8 вилучений мобільний телефон визнаний речовим доказами у кримінальному провадженні № 0000157від 23.06.2021, та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на вилучене майно.

За таких обставин, клопотання слідчого про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 107, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання начальника відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000157від 23.06.2021 задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 01.07.2021 року під час затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мобільний телефон марки «Samsung», чорного кольору який знаходиться в чохлі темного кольору.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, що за їх клопотанням арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим/прокурорм у кримінальному провадженні № 0000157від 23.06.2021 року.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1