Справа № 626/41/22
Провадження № 1-кп/626/91/2022
УХВАЛА
17 січня 2022 року Красноградський районний суд Харківської області в складі судді: ОСОБА_1 , за участю прокурора: ОСОБА_2 , захисника -адвоката ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , секретаря судового засідання ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Краснограда кримінальне провадження за №0000596 від 20.11.2021 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
До Красноградського районного суду надійшло кримінальне провадження за №0000596 від 20.11.2021за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Вищевказане кримінальне провадження підсудне Красноградському районному суду Харківської області.

На даний час підстав для закриття цього провадження відповідно до п. 4-8 ч. 1 ст. 185 КПК України немає.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Під час досудового слідства ухвалою слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 22.11.2021 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді - тримання під вартою до 18.01.2022 року.
У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд під час якого допитати потерпілого, свідків, обвинуваченого та заявив письмове клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого строком на 60 днів, оскільки на даний час не встановлено будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України для застосування стосовно нього більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Потерпілий згідно заяви просив провести підготовче засідання у його відсутність.
Захисник ОСОБА_3 та обвинувачений не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду та просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає за необхідне призначити кримінальне провадження до судового розгляду та обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з таких підстав.
У відповідності до положень ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

З клопотання та обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Так обгрунтованість підозри підтверджується такими доказами:

-протоколом огляду місця події від 20.11.2021, в якому відображено факт відсутності моторолера марки «Honda dio AF34», що належить ОСОБА_6 , на місці в якому його залишив останній та виявлено сліди від моторолеру, які ведуть до місця мешкання ОСОБА_4 ;

-протоколом огляду місця події від 20.11.2021, в ході якого ОСОБА_4 добровільно видав викрадений ним моторолер марки «Honda dio AF34»;

-показаннями потерпілого ОСОБА_6 , який повідомив, що 18.11.2021, залишив моторолер марки «Honda dio AF34» на території домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_1 , та 20.11.2021 його мати виявила його відсутність;

-показаннями свідка ОСОБА_7 бабусі ОСОБА_4 , що брала участь у огляді місця події від 20.11.2021, яка повідомила, що ОСОБА_4 , приблизно о 04:00 ранку, повернувся додому та почав затаскувати в квартиру моторолер чорного кольору, ніяких пояснень останній не надав;

-Показаннями свідка ОСОБА_8 батька ОСОБА_4 , який також повідомив, що бачив, як приблизно в 04:00 ранку, син ОСОБА_4 , заводив до квартири моторолер чорного кольору марки Хонда.

-показаннями свідка ОСОБА_6 мати потерпілого, яка повідомила, що 19.11.2021 о 16:50 вона виходила на роботу в ніч та бачила моторолер на подвір`ї біля будинку, калітку на замок не зачиняла, так як він зламаний. 20.11.2021 о 08:20 повернувшись зі змини виявила його відсутність, про що повідомила сину ОСОБА_6 .

При обранні міри запобіжного суд вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачено у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такого. Крім цього, ОСОБА_4 постійного місця мешкання не має, оскільки за зазначеною адресою тимчасово мешкає близько 1 місяця;

-незаконно впливати на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного нього.

-вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України ) так, як наразі відносно ОСОБА_4 розглядається обвинувальний акт в Харківському районному суді Харківської області у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України. Також в провадженні Червонозаводського районного суду м.Харкова також перебувають кілька кримінальних проваджень стосовно останнього за ч.2, 3 ст.185 КК України 0000399 від 25.06.2021 року за ч.2 ст.15 ч.3 ст.185, ч.3 ст.185, №0000687 від 28.09.2021 року за ч.2 ст.185 КК України).

Крім того, ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 25.06.2021 року було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для участі клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також останнього 13.02.2020 року було засуджено вироком Балаклійського районного суду за ч.1 ст.185 КК України, однак останній був звільнений від покарання на підставі ст.105 КК України.

Вказане свідчить про те, що ОСОБА_4 схильний до вчинення майнових злочинів, тому знаходячись на свободі продовжує свою злочинну діяльність, пов`язану з заволодінням чужим майном.

Таким чином при вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний не одружений, дітей не має, не працює, не навчається, підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, у зв`язку з чим, знаходячись на свободі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування, або суду, вплинути на свідків.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
З огляду на вищевикладене є достатньо підстав вважати, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики, на які вказує прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно вплинути на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити, а щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням поведінки підозрюваного, характеру скоєного та його особи, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Поряд з цим, положеннями ч.3 ст.183 КПК України передбачено, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

За змістом ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вище зазначене та з урахуванням суспільної небезпечності скоєного підозрюваним та даних про його особу, суд застосовує її у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що складає 148860грн.(60х2481грн).

З урахуванням вищевикладеного, підстав для задоволення клопотання захисту про застосування до підозрюваного міри запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, суд не вбачає.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 314-316, КПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Кримінальне провадження №0000596 від 20.11.2021 обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України призначити до судового розгляду на 27.01.2022 року на 13:30 годин.
В судове засідання викликати: прокурора, обвинуваченого, захисника, свідків, потерпілого.
Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою у Харківській установі виконання покарань Управління Державної пенітенціарної служби України в Харківській області (№27) строком на 60 днів до 17.03.2022 року до 12год. 11хв.
Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Визначити стосовно ОСОБА_4 суму застави у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає з 148 860,00 гривень.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії даної ухвали.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, який буде встановлено та в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 з-під варти та повідомити усно і письмово прокуратуру і суддю Красноградського районного суду Харківської області.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Також роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі звільнення з під варти в разі внесення застави, останній негайно повинен повідомити про це слідчого та прокурора і з`явитися до слідчого для встановлення електронного засобу контролю.

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 7 діб з дня її оголошення.

Суддя