Справа № 541/299/22
Провадження № 1-кс/541/144/2022
Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
У Х В А Л А

08 лютого 2022 рокум.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області у складі :слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 ,про накладення арешту на майно по кримінальному провадженні №0000040 від 05.02.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України,-
В С Т А Н О В И В :
До Миргородського міськрайонного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 ,про накладення арешту на майно по кримінальному провадженні №0000040 від 05.02.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 посилається на те, що 05.02.2022 на території Територіального сервісного центру РСЦ ГСЦ МВС в Полтавській №5344 (ТСЦ №5344), що розташований за адресою: вул. Миргородських Дивізій, 14А м. Миргород Полтавської області, при дослідженні номерних позначень та супроводжуючих документів автомобіля марки «MAZDA 626», державний номерний знак НОМЕР_1 , 1993 року випуску, зеленого кольору, що на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 10.08.2016 зареєстрований за власником ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_1 ), та яким на підставі довіреності НОІ №070780 від 24.03.2020 користується ОСОБА_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 і ОСОБА_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , старшим судовим експертом Полтавського НДЕКЦ МВС України ОСОБА_7 виявлено, що ідентифікуюче номерне позначення кузова вищевказаного автомобіля піддавалось зміні не в умовах заводу - виробника, шляхом перебивання окремих знаків номерного позначення.

Реагуючи на вищезазначене повідомлення, в ході проведення огляду місця події 05.02.2022 на території ТСЦ №5344, що розташований за адресою: вул. Миргородський Дивізій, 14 А, м. Миргород, Полтавської області, виявлено та вилучено транспортний засіб - автомобіль марки «MAZDA 626», державний номерний знак НОМЕР_1 , 1993 року випуску, зеленого кольору, який в подальшому поміщено для зберігання на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області, що розташований за адресою: вул. Якова Усика, 34, м. Миргород, Полтавської області, а супроводжуючі документи приєднані до матеріалів кримінального провадження.

Під час проведення досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене в ході огляду місця події майно, а саме на об`єкт кримінального правопорушення транспортний засіб автомобіль марки «MAZDA 626», державний номерний знак НОМЕР_1 , 1993 року випуску, зеленого кольору.

На підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 10.08.2016 автомобіль зареєстрований за власником ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_1 ), та на підставі довіреності НОІ 070780 від 24.03.2020 р. автомобілем користується ОСОБА_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 і ОСОБА_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Даний автомобіль, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у даному кримінальному провадженні. Арешт вказаного майна є необхідним для забезпечення його зберігання до закінчення проведення відповідних слідчих дій, зокрема судової експертизи криміналістичного дослідження транспортного засобу, так як правовідчуження та розпоряджання вказаним майном може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження.
В судове засідання прокурор не з`явився, надіслав до суду заяву в якій просив розгляд справи проводити без його участі, клопотання підтримує. Фактичний користувач автомобіля ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій просила розгляд клопотання проводити без її участі, клопотання просить задовольнити частково, а саме накласти арешт на автомобіль шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження ним, проте залишити за нею право користуватися даним автомобілем, оскільки вона є інвалідом другої групи і має матір похилого віку та автомобіль їм потрібний для щоденного використання.

Заслухавши пояснення свідка та дослідивши додані до клопотання матеріали, суд приходе до висновку, що заявлене клопотання підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом або знаряддям злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що звертаючись з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 05.02.2022 року прокурором дотримано вимоги ст. 171 КПК України.
Так, клопотання прокурора подане у встановлений ч.5 ст. 171 КПК України строк.
Також, слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мети накладення арешту.
Метою накладення арешту на майно є те, що вищевказаний речовий доказ має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки він може бути використаний як доказ, без якого неможливо в повному обсязі довести іншими способами обставини вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

Згідно з ч.1ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, прокурором у клопотанні доведена необхідність арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.
Згідно з ч. 4 ст. 173 цього кодексу, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що накладення арешту на транспортний засіб автомобіль марки «MAZDA 626», державний номерний знак НОМЕР_1 , 1993 року випуску, зеленого кольору шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження його власником та користувачем, залишивши право власнику і користувачу даного майна право на користування ним, передавши його на відповідальне зберігання користувачам ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зобов`язавши останніх за першою вимогою слідчого, експерта надати автомобіль для його огляду- є найменш обтяжливим для власника та користувачів майна і необхідністю на даному етапі досудового розслідування.
Крім того, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ч.1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
На підставі викладеного та керуючись ст. 131,132,170 - 175,309,369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 ,про накладення арешту на майно по кримінальному провадженні №0000040 від 05.02.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України - задовольнити частково.
Накласти арешт, шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження власниками та користувачам наступним майном:

- транспортний засіб автомобіль марки «MAZDA 626», державний номерний знак НОМЕР_1 , 1993 року випуску, зеленого кольору, який належить на праві власності ОСОБА_4 та перебуває у фактичному користуванні: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 передавши його на відповідальне зберігання користувачам ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зобов`язавши останніх за першою вимогою слідчого, експерта надати автомобіль для його огляду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали направити прокурору.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1