Справа № 645/44/22
Провадження № 1-кс/645/65/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2022 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні 0000003 від 05.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України,-

в с т а н о в и в:

13 січня 2022 року до суду надійшло клопотання до суду надійшло клопотання дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 погоджене з прокурором Немишлянської оружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні 0000003 від 05.01.2021 року, вилученого під час огляду місця події 04.01.2022 року, за адресою: м. Харків, вул. Кошевого, буд. 49.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СД ВП № 2 Харківського районного управління поліції № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.01.2021 за №0000003, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

04.01.2022 року під час патрулювання Немишлянського району екіпажем № 4051 за адресою: м.Харків, вул. Кошевого, 49 був виявлений громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину схожу на наркотичну (ІТСІПНП № 164). Даний факт зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за № 164 від 04.01.2022 року. Також 04.01.2022 року, в період часу з 12:45 год. по 12:51 год., за адресою: м. Харків, вул. Кошевого, буд.49 старшим дізнавачем СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 був проведений огляд місця події, у ході якого був виявлений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав працівникам поліції прозорий зіп-пакет, в середині якого знаходилася порошкоподібна речовина білого кольору, який він тримав у своїй руці. Вказаний полімерний прозорий зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, в присутності понятих було вилучено та поміщено до сейф пакету № 7090512.

Під час досудового розслідування, проаналізувавши зібрані матеріали по вищевказаному кримінальному проступку, сектором дізнання була винесена постанова про визнання речовим доказом вилученого в ході огляду місця події: зіп пакет, в середині якого знаходиться речовина білого кольору, який поміщено до сейф пакету № 7090512.

Необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі обумовлена подальшим призначенням відповідної судової експертизи по виявленим та вилученим речам, з метою встановлення особи, яка може бути причетна або вчинила вказане кримінальне правопорушення.

Дізнавач СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, через канцелярію подала суду заяву про розгляд справи без її участі, клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Підстав для визнання явки слідчого обов`язковою слідчий суддя не вбачає.
Слідчий суддя, перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
13 січня 2022 року до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання про накладення арешту на майно, вилучене 04 січня 2022 року. Вперше таке клопотання було направлено до суду засобом поштового зв`язку 05 січня 2022 року та ухвалою слідчого судді від 11 січня 2022 року повернуте прокурору.
Судом встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 Харківського районного управління поліції № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.01.2021 року за № 0000003, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. Короткий виклад обставин кримінального правопорушення: 04.01.2022 року під час патрулювання Немишлянського району екіпажем № 4051 за адресою: м.Харків, вул. Кошевого, буд. 49 був виявлений громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину схожу на наркотичну.

Огляд місця події проведено 04 січня 2022 року. За результатами огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Кошевого, буд.49, вилучено прозорий зіп-пакет з вмістом порошкоподібної речовини білого кольору, виданий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та присутності понятих поміщено до сейф пакету № 7090512.

Постановою дізнавача СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 05.01.2021 року вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні 0000003.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Таким чином, прокурором доведено, що вказаний у клопотанні предмет, вилучений під час огляду місця події 04 січня 2022 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було виявлено і вилучено під час огляду місця події 04.01.2022 року за адресою: м. Харків, вул. Кошевого, буд. 49, а саме: зіп-пакет, з вмістом речовини білого кольору, який поміщено до сейф пакету № 7090512.

Предмети, на які накладено арешт даною ухвалою, зберігати у матеріалах кримінального провадження № 0000003 до закінчення проведення необхідних судових експертиз після чого здати їх на зберігання у відповідні місця зберігання камеру схову речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1