н/п 1-кс/953/8553/21
УХВАЛА
"06" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
за участю представника власника майна ОСОБА_4 ,
31.08.2021 Київським районним судом міста Харкова, було винесено ухвалу про проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
01.09.2021 в період часу з 08:01 до 11:08 було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: 18 квитанцій за комунальні послуги адреси АДРЕСА_2 на ім`я ОСОБА_6 , технічний паспорт житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , відповідно до інформаційної довідки речових прав на нерухоме майно та технічний паспорт квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_6 відповідно до довідки речових прав на нерухоме майно, та в подальшому вищевказане майно поміщено до спеціального пакету Національної поліції України Головне слідче управління № 7245608.
Вищеописані предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, тобто відповідають критеріям, зазначеним у п.1, п. 3 ч.2 ст.167 КПК України, а тому з метою збереження речових доказів у органу досудового розслідування виникла необхідність у їх арешті.
Прокурор в судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримав, та просив про його задоволення.
Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні просив повернути вилучені органом досудового розслідування грошові кошти, та вказав, що вилучене майно не має жодного відношення до вчиненого правопорушення.
Слідчий суддя, вислухавши прокурора, представника власника майна, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи сторін, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
01.09.2021 слідчим СВ ХРУП №1 в Харківській області при обшуку, проведеного на підставі ухвали слідчого судді від 31.08.2021 року, вилучене майно, яке зазначене в прохальній частині клопотання прокурора про арешт майна. Кошти, які зазначені в протоколі обшуку від 01.09.2021, не зазначені в клопотанні прокурора про арешт майна, та на них прокурор не просить накласти арешт.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину… Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішення питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Наявність іншого кримінального провадження не є підставою для не застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказане майно є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що не позбавляє в подальшому власників майна звернутись у порядку встановленому КПК України з клопотанням про скасування арешту на майно.
Однак, відповідно до ч. 4 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, вилучене в ході обшуку 01.09.2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 18 квитанцій за комунальні послуги адреси АДРЕСА_2 на ім`я ОСОБА_6 , технічний паспорт на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_2 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , та технічний паспорт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_6 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами, відсутніми при оголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя - ОСОБА_1