Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/969/2021 Справа № 641/3649/21
УХВАЛА
21 травня 2021 року м. Харків
До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого Слідчого відділу відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна, в якому слідчий просить накласти арешт на майно зазначене у клопотанні.
Перевіривши доводи клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Згідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.
Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Системний аналіз викладених норм дає підстави слідчому судді дійти висновку, що із клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.
Як вбачається з клопотання слідчий просить накласти арешт на автомобіль КАМАЗ 5511, зеленого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 18.08.2017 року, ключі від вказаного автомобілю, які вилучені у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є користувачем даного майна, та яке належить на праві власності ТОВ «Перша Слобожанська будівельна компанія».
Також, у вищевказаному клопотанні не визначено процесуальний статус особи, на майно якої слідчий просить накласти арешт.
Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Всупереч вказаній нормі закону в клопотанні про арешт майна не вказано конкретні підстави і мету для накладення арешту відповідно до положень п.п. 1-4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу. Клопотання слідчого містить лише передрукований зміст частин 1 та 2 статті 170 КПК України.
Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, слідчим в прохальній частині клопотання зазначено контактні дані користувача вантажного автомобілю, на який слідчий просить накласти арешт, однак не зазначено контактних даних власника майна ТОВ «Перша Слобожанська будівельна компанія» (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, повертає його прокурору, та встановлює строк в 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 64-2, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1