У Х В А Л А

"19" лютого 2021 р. Справа153/245/21

Провадження1-кс/153/57/21-к

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого слідчого судді Дзерина М.М.

за участю секретаря судового засідання Гулковської Т.Т.

розглянувши у судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Вінницької області клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого СВ відділення поліції № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції Собка Віталія Анатолійовича у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000026 від 16.02.2021, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

Сторона кримінального провадження старший слідчий СВ відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області Собко В.А. з погодженим із прокурором клопотанням про арешт майна звернувся до слідчого судді. Клопотання мотивовано наступним: 16 лютого 2021 року близько 17:37 год. в с.Мервинці Могилів-Подільського району Вінницької області виявлено незаконну порубку дерев.

17 лютого 2021 року з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, в місці виявлення незаконної порубки було проведено огляд, в ході якого, зокрема, оглянуто та вилучено до ВП № 1 два зрізи верхньої частини пеньків дерев виду груша розмірами 31х36 см та 38х38 см, а також три зрізи верхньої частини пеньків дерев виду черешня розмірами 33х36 см, 25х22 см та 30х32 см. Таким чином, вищевказані зрізи дерев зберегли на собі сліди злочину, тобто згідно ст. 98 КПК України є речовими доказами, які в свою чергу, згідно ч. 2 ст. 84 КПК України є процесуальним джерелом доказів.

У зв`язку з вищевказаним, постала необхідність в накладенні арешту на тимчасово вилучене майно, яке має значення речових доказів, а саме на 2 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду груша розмірами 31х36 см та 38х38 см, 3 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду черешня розмірами 33х36 см, 25х22 см та 30х32 см, що вилучені 17.02.2021 під час огляду в лісонасадженні біля с. Мервинці Могилів-Подільського р-ну Вінницької обл.

Старший слідчий СВ відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області Собко В.А. у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримав та просив суд його задоволити.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень КПК України судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Суд перевірив надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах, дійшов таких висновків:

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Судом встановлено, що 2 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду груша розмірами 31х36 см та 38х38 см, 3 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду черешня розмірами 33х36 см, 25х22 см та 30х32 см, є предметами кримінального правопорушення та мають значення речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.7 ст.237 КПУ України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

В ч.3 ст.170 КПК України зазначено, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, прийшов до висновку, що клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України та містить достатньо правових підстав для його задоволення.

Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та є пропорційним, тобто відповідає тяжкості правопорушення і не становить особистий і надмірний тягар для володільців майна. Так, на думку слідчого судді, стороною кримінального провадження доведено правову підставу для арешту майна.

Враховуючи, що 2 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду груша розмірами 31х36 см та 38х38 см, 3 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду черешня розмірами 33х36 см, 25х22 см та 30х32 см, є предметами кримінального правопорушення, тобто є речовими доказами по вказаному кримінальному правопорушенню та необхідні для проведення експертиз, а тому можуть бути використані як доказова база у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого відповідає вимогам ст.171 КПК України та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.131, 132, 170, 171, 172, 173, 175 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання сторони кримінального провадження старшого слідчого СВ відділення поліції № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції Собка Віталія Анатолійовича у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000026 від 16.02.2021, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на 2 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду груша розмірами 31х36 см та 38х38 см, 3 зрізи верхньої частини пеньків дерев виду черешня розмірами 33х36 см, 25х22 см та 30х32 см, що вилучені 17.02.2021 під час огляду в лісонасадженні біля с.Мервинці Могилів-Подільського району Вінницької області.

Виконання ухвали доручити старшому слідчому СВ відділення поліції № 1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області майору поліції Собку Віталію Анатолійовичу.

Згідно ч.1 ст.175 КПК України копії ухвали направити слідчому для негайного виконання.

Копії ухвали після її постановлення негайно вручити слідчому.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя М.М. Дзерин