Справа № 364/277/21
Провадження № 1-кп/364/61/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2021 р. Володарський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області матеріали кримінального провадження, внесеного 11.11.2020 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000179, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Фурси Білоцерківського району Київської області, зареєстрований та проживав (до затримання) за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 Кримінального кодексу України (далі КК України),

ВСТАНОВИВ:
На розгляді Володарського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження, внесене 11.11.2020 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000179, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України; відносно обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого ухвалою суду від 01.06.2021 р. продовжено на 60 днів до 30.07.2021 р.
У судовому засідання 29.07.2021 р. обвинувачений ОСОБА_4 зробив заяву про те, що йому невідомі (невідкриті) викликані до суду за клопотанням сторони обвинувачення свідки, оскільки жодних документів по цих свідках у нього немає.
Заперечуючи заяву обвинуваченого, прокурор звернув увагу на те, що всі матеріали кримінального провадження відкривалися стороні захисту, в тому числі обвинуваченому, в порядку статті 290 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), а також обвинуваченому повторно надавалися копії всіх матеріалів досудового розслідування вже під час судового розгляду перед дослідженням письмових доказів з огляду на аналогічну заяву щодо неознайомлення з цими доказами, про що обвинуваченим у попередньому судовому засіданні було подано суду відповідну розписку. Проте з метою забезпечення права на захист прокурор заявив клопотання про доцільність відкладення судового засідання з метою ще раз ознайомити обвинуваченого з матеріалами кримінального провадження, в тому числі з протоколами допитів свідків, що мають бути допитані в суді.
У зв`язку з наведеним та враховуючи закінчення строку дії згаданого вище запобіжного заходу, прокурором було подано письмове клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою (копія якого була завчасно вручена стороні захисту до початку судового засідання), вказавши на перелічені в цьому клопотанні ризики, зокрема те, що обвинувачений, будучи раніше судимим неодноразово, може переховуватися від суду, може впливати на свідків, оскільки проживає з ними в одному населеному пункті та знайомий з ними особисто, до того ж з огляду на попередні судимості може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Потерпіла підтримала клопотання прокурора, надавши суду пояснення щодо характеру обвинуваченого, вказавши на неодноразове вчинення ним протиправних дій, зокрема, відносно матері, яка забирала заяви з поліції, оскільки жаліла його.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Захисник зазначив на необґрунтованості клопотання прокурора та непідтвердження його доказами, водночас надавши суду отримані ним на запит адвоката документи з місцевого відділення поліції щодо результатів здійснення за обвинуваченим адміністративного нагляду протягом 2016-2020 років, з яких вбачається належна поведінка обвинуваченого в ці роки та невчинення ним адміністративних правопорушень тощо.

Вирішуючи питання щодо поданого прокурором клопотання та продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою, суд виходить з такого.

Відповідно до положень статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 названого Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно зі статтею 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити зазначені дії.

За змістом статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; його репутацію; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей тощо.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, та виключно у випадках, перелічених у частині другій статті 183 КПК України, в тому числі до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки (пункт 5 частини другої статті 183 КПК України).

Зважаючи на наведене, судом береться до уваги, що згідно з обвинувальним актом ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за визначенням статті 12 КК України, передбаченого частиною другою статті 121 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а також бере до уваги особу обвинуваченого, який неодноразово був судимий, зокрема за тяжкі злочини, в тому числі за злочини проти власності та із застосуванням насильства (стаття 185 КК України «Крадіжка», стаття 187 КК України «Розбій»), за злочини проти статевої свободи та статевої недоторканості особи (стаття 152 КК України «Зґвалтування»), а також виносилися судові рішення щодо скасування іспитового строку, що, на переконання суду, свідчить про стійку неправомірну поведінку обвинуваченого протягом тривалого часу (починаючи з 2006 року, як вбачається з відомостей обвинувального акту). До того ж, як вбачається з наданих стороною захисту матеріалів, обвинувачений тривалий час (2016-2020 роки) перебував під адміністративним наглядом, що застосовується до особи за також наявності відповідних визначених законом ризиків (підстав), що вимагають здійснення такого нагляду. Крім того, обвинувачений проживає в одному населеному пункті зі свідками, які за станом на тепер ще не допитувалися судом.

Тому за таких обставин та на підставі наведених вище законодавчих норм суд вважає, що за станом на тепер ризики, визначені статтею 177 КПК України, не усунуті, оскільки обвинувачений, перебуваючи на волі, може, зокрема, переховуватися від суду, впливати на свідків, інших учасників провадження, а також продовжувати протиправну поведінку, вчиняючи інші, зокрема, кримінальні правопорушення, відтак строк дії обраного щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на переконання суду, слід продовжити, задовольнивши тим самим клопотання прокурора. Підстав для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу з огляду на наведені вище ризики судом не вбачається.
Керуючись статтями 177, 178, 183, 331, 392, 395, 532 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Судове засідання з розгляду кримінального провадження, внесеного 11.11.2020 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000179, відносно обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України, відкласти на 11:00 год. 16 серпня 2021 року, викликавши в судове засідання заявлених прокурором свідків.

Про дату, час і місце судового засідання повідомити прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_7 , потерпілу ОСОБА_6 , участь яких є обов`язковою.

Клопотання прокурора про продовження строку дії обраного обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України, строком на 60 днів до 26.09.2021 р. включно.

Копію цієї ухвали невідкладно після проголошення надіслати до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до виконання і забезпечення участі обвинуваченого в судових засіданнях з розгляду справи.

Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали суду не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1