Справа № 760/8697/21
Провадження № 1-кс/760/5965/21
УХВАЛА
за результатами розгляду скарги
на рішення, дію чи бездіяльність

12 липня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва

ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника скаржника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали скарги представника ОСОБА_4 /далі ОСОБА_4 / адвоката ОСОБА_3 /далі ОСОБА_3 / на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за № 0001509 від 26.10.2020,

В С Т А Н О В И В:

07.04.2021 через систему «Електронний суд» до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001509 від 26.10.2020.

Скарга мотивована тим, що представник потерпілого ( ОСОБА_4 ) адвокат ОСОБА_3 відповідно до ст. 56 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) звернувся 30.03.2021 до прокурора за провадженням із клопотанням про проведення процесуальних дій та здійснення заходів забезпечення кримінального провадження, а також до керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва з клопотанням про скасування незаконної постанови прокурора у провадженні від 22.03.2020. Вказані клопотання було надіслано з електронної адреси вказаного представника, яка визначена як офіційна в профайлі адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України, на електронну адресу Солом`янської окружної прокуратури міста Києва та зареєстровані за вхідними номерами відповідно 824-21 від 30.03.2021 та 825-21 від 30.03.2021. Проте будь-яких повідомлень про вжиття заходів правового реагування на вказані клопотання, як то передбачено ст. 220 КПК України, у встановлений строк скаржник не отримав.

Скаржник, вказує, що прокурор у провадженні та керівник Солом`янської окружної прокуратури міста Києва вчинили бездіяльність, яка полягає в тому, що вони не розглянули клопотання представника потерпілого у встановлений КПК України строк.

Так, в обґрунтування скарги зазначено, зокрема, наступне:

«Підрозділом дізнання Солом`янського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженню № 0001509 від 26.10.2020 за фактом порушення недоторканності приватного життя ОСОБА_4 та незаконного використання невстановленими особами спеціальних технічних засобів отримання інформації, якими заподіяно істотну шкоду охоронюваним законом правам, свободам та інтересам ОСОБА_4 .
Представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 відповідно до ст. 56 КПК України звернувся 30.03.2021 до прокурора за провадженням із клопотанням про проведення процесуальних дій та здійснення заходів забезпечення кримінального провадження, а також до керівника Солом`янської окружної прокуратури м. Києва з клопотанням про скасування незаконної постанови прокурора у провадженні від 22.03.2020. Вказані клопотання було надіслано мною з моєї електронної адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка визначена як моя офіційна в профайлі адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України, на електронну адресу Солом`янської окружної прокуратури м. Києва () та зареєстровані за вхідними номерами відповідно 824-21 від 30.03.2021 та 825-21 від 30.03.2021.
Проте будь-яких повідомлень про вжиття заходів правового реагування на вказані клоптання, як то передбачено ст. 220 КПК України, у встановлений строк я не отримав. Таким чином, вважаю що прокурор у провадженні та керівник Солом`янської окружної прокуратури м. Києва вчинили бездіяльність, яка полягає в тому, що вони не розглянули клопотання представника потерпілого у встановлений КПК України строк. Вказаною бездіяльністю вказані посадові особи порушують права потерпілого.»
Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 08.04.2021 для розгляду зазначеної скарги було визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

Ухвалою Солом`янського районного суд міста Києва від 08.04.2021 скаргу було повернуто особі, яка її подала.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09.06.2021 апеляційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 задоволено. Зазначену ухвалу від 08.04.2021 скасовано. Призначено новий розгляд скарги представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні у суді першої інстанції.

01.07.2021 справа надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва з супровідним листом Київського апеляційного суду від 23.06.2021.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02.07.2021 для розгляду відповідної скарги визначено слідчу суддю ОСОБА_1 . Скаргу фактично передано слідчому судді по реєстру 07.07.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 08.07.2021 скарга призначена до розгляду у судовому засіданні на 12.07.2021. Про дату, час та місце розгляду скарги учасників провадження повідомлено шляхом направлення повідомлення на електронну пошту та шляхом здійснення телефонограми суду.

У судове засідання 12.07.2021 з`явився лише представник скаржника.

Солом`янською окружною прокуратурою явку представника у судове засідання не забезпечено, незважаючи на належне повідомлення про дату та час його проведення. Про причини неявки та правову позицію щодо скарги, суд не повідомлено.

Відповідно до ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
За таких обставин, враховуючи строки розгляду зазначеної категорії справ, визначені ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), приймаючи до уваги положення ст. 28 КПК України щодо розумних строків розгляду, а також принцип диспозитивності та змагальності кримінального провадження (ст.ст. 22, 26 КПК України), слідчий суддя дійшов висновку про можливість розгляду відповідної скарги за участі представника скаржника.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у судовому засіданні здійснювалось фіксування за допомогою технічних засобів.

Представнику скаржника оголошувався склад суду та роз`яснювалось право на відвід. Відводів складу суду не заявлено.

Представник скаржника у судовому засіданні надав усні пояснення, доводи та вимоги скарги підтримав у повному обсязі.

Слідчий суддя, врахувавши доводи, викладені у скарзі, заслухавши представника скаржника, дослідивши матеріали скарги, вважає за необхідне зазначити наступне.

Встановлено, що 30.03.2021 представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 звернувся до Солом`янської окружної прокуратури з клопотанням про проведення процесуальних дій та здійснення заходів забезпечення кримінального провадження, а також з клопотанням про скасування незаконної постанови прокурора у провадженні від 22.03.2020.

Вказані клопатання було надіслано з його електронної адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка визначена як його офіційна в профайлі адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України, на електронну адресу Солом`янської окружної прокуратури м. Києва () та зареєстровані за вхідними номерами відповідно 824-21 від 30.03.2021 та 825-21 від 30.03.2021.
Доводів та доказів на спростування отримання такого клопотання Солом`янської окружною прокуратурою міста Києва суду не надано.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, що полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений Кодексом строк.

Бездіяльність це пасивна форма поведінки уповноваженого суб`єкта, яка полягає в утриманні від вчинення обов`язкової процесуальної дії чи постановлення обов`язкового процесуального рішення; тобто невиконання обов`язку, покладеного КПК України. Що стосується бездіяльності в розгляді клопотання в порядку ст. 220 КПК України, то вона може бути зумовлена не лише безпосередньо невчиненням процесуальної дії, а й неналежним розглядом клопотання суб`єкта звернення, зокрема, залишенням його без процесуального реагування або неналежним на нього процесуальним реагуванням. На відміну від процесуального рішення, правомірність/неправомірність якого вичерпується самим фактом його постановлення, бездіяльність детектива має триваючий характер - вона розпочинається від дня, коли суб`єкт мав вчинити певну дію і не вчинив її та продовжується до моменту вчинення відповідної обов`язкової дії. Бездіяльність може бути усунута в будь-який момент суб`єктом, який її допустив.

Бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає чотири обов`язкові ознаки:

1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію;

2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк;

3) з клопотанням про вчинення процесуальної дії звернувся суб`єкт, що має відповідне право;

4) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Отже, зазначена норма передбачає можливість оскарження не будь-якої бездіяльності, а лише щодо обов`язків, чітко визначених КПК України та строк виконання яких чітко регламентований кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

На підставі ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй. Згідно з приписами ст. 110 КПК України процесуальні рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови, яка за змістом та послідовністю викладу повинна відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України і письмово (друковано) викладатись на офіційному бланку. Підписується постанова тим слідчим або прокурором, який її виніс.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

В свою чергу, ст. 220 КПК України наділяє прокурора повноваженнями як задовольнити клопотання сторони захисту, так і відмовити (повністю або частково) з винесенням постанови, в якій мають бути викладені мотиви такої відмови.

Отже, з урахуванням наведених нормативних приписів належними формами реагування на клопотання в порядку ст. 220 КПК України є або його задоволення або винесення мотивованої постанови про відмову у задоволенні клопотання. При чому як при задоволенні клопотання так і при відмові в задоволенні має бути дотримана процесуальна форма (повідомлення або постанова). Прокурор на досудовому розслідуванні має відповідний спектр повноважень, а ст. 220 КПК України визначає його окремим суб`єктом розгляду клопотання про вчинення процесуальних дій.

Слідчий суддя враховує, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

При цьому, згідно ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд (ч. 2 ст. 28 КПК України).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як зазначалось, слідчим суддею встановлено, що 30.03.2021 представником потерпілого адвокатом ОСОБА_3 було подано прокурору Солом`янської окружної прокуратури у кримінальному провадженні № 0001509 від 26.10.2020 клопотання про проведення процесуальних дій та здійснення заходів забезпечення кримінального провадження; а також керівнику Солом`янської окружної прокуратури міста Києва клопотання про скасування постанови прокурора у провадженні від 22.03.2020, на які в порядку, передбаченому КПК України суб`єктами таких звернень не відреаговано.

Станом на день розгляду скарги прокуратурою дану обставину не спростовано, доказів належного реагування на вказану заяву не надано.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Встановлені слідчим суддею обставини свідчать про наявність підстав для задоволення вимог скарги, поданої в порядку ст. 303 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 28, 36, 220, 221, 303, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Скаргу представника ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001509 від 26.10.2020, задовольнити.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні № 0001509 від 26.10.2020 розглянути клопотання представника потерпілого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_3 , яке було подано прокурору 30.03.2021.

Зобов`язати керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва розглянути клопотання представника потерпілого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001509 від 26.10.2020, яке було подано керівнику прокуратури 30.03.2021.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1