Справа № 496/2668/21
Провадження № 1-кс/496/990/21
У Х В А Л А

18 червня 2021 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

перекладача ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка клопотання слідчого СВ Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , грузина, громадянина Грузії, уродженця Грузії, без освіти, одруженого, без реєстрації місця проживання, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України раніше не судимого, притягується до кримінальної відповідальності за ч.5 ст.185 КК України, за матеріалами кримінального провадження №0000495 від 15.06.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,
В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Одеського СВ РУП №2 ГУНП в Одеській області звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

При цьому вказує на те, що ОСОБА_6 , 15.06.2021 року приблизно о 17 годин 00 хвилин, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, спільно з невстановленою слідством особою, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, маючи намір на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), прийшли до будинку АДРЕСА_2 . Далі, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_6 , разом з невстановленою слідством особою перелізли через паркан зазначеного будинку, тим самим проник на територію домоволодіння, після чого, прослідували до будинку, де шляхом віджиму метало пластикового вікна проник у середину будинку, де діючи умисно, з єдиною метою із невстановленою слідством особою, з корисливих мотивів, маючи намір на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), повторно, знаходячись в будинку АДРЕСА_2 , заволоділи грошовими коштами які знаходились у кімнаті на першому поверсі в сумі 12 000грн., на другому поверсі 1200 грн. та мобільним телефоном марки «Мейзу М3 ноте», але в цей момент зайшов ОСОБА_8 , який зробив зауваження ОСОБА_6 та невстановленій слідством особі. Після чого, ОСОБА_6 та невстановлена слідством особа, розуміючи, що їх дії викриті, почали тікати з місця вчинення кримінального правопорушення разом з викраденим майном. В свою чергу, ОСОБА_8 почав бігти за ОСОБА_6 та невстановленою слідством особою, одночасно голосно кричати в їх бік з проханням зупинитися та повернути викрадене майно. Переслідуючи ОСОБА_6 та невстановлену слідством особу, ОСОБА_8 було затримано ОСОБА_6 , а невстановлена слідством особа з місця вчинення злочину зникла, з викраденим майном. Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло. 16.06.2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст.186 КК України. Посилаючись на обґрунтованість підозри у скоєнні вказаних кримінальних правопорушень, а також на існування ризиків, передбачених п.п. 1,2, 3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Прокурор у судовому засіданні на задоволенні клопотання наполягав, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, просив обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення підозрюваним застави в розмірі 1500000 грн.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність прокурором обґрунтування підозри свого підзахисного у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, недоведеність зазначених прокурором ризиків та просила призначити підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. В разі призначення запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила обрати розмір застави в межах, передбачених ч.5 ст.182 КПК України. Також, наполягала на залученні до участі в справі перекладача з української мови на мегрельську мову, посилаючись на те, що її підзахисний не володіє ані грузинською, ані українською мовами. Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні будь-яких пояснень не надавав, на запитання не відповідав, наголошуючи на тому, що він розуміє виключно мегрельську мову. При цьому, через свого захисника, підтримав її доводи та правову позицію.

Вислухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали, додані до клопотання, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини, передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Суд вважає забезпеченим право підозрюваного користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та в разі необхідності користуватися послугами перекладача за рахунок держави, оскільки органом досудового слідства до участі в судовому засіданні залучено перекладача з української мови на грузинську; підозрюваний є громадянином Грузії, єдиною державною мовою на території якої є грузинська, що підтверджується протоколом допиту свідка ОСОБА_9 та поясненнями перекладача ОСОБА_10 . Таким чином, відмову підозрюваного від пояснень та надання відповідей на запитання суд вважає здійсненням ним права, передбаченого п.4 ч.2 ст.193 КПК України.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчинені злочину, а саме, протоколом огляду місця події від 15.06.2021 року, протоколами допиту свідків, протоколами впізнання особи за фотознімками. Суд наголошує, що докази наявності обґрунтованої підозри мають бути менш вагомими, ніж докази винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, яка має бути доведена поза розумним сумнівом.

Прокурором доведено наявність ризику переховування підозрюваного від слідства та суду, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке, в разі доведеності йому може бути призначене покарання у вигляді позбавлення волі строком до восьми років, дітей на утриманні не має, не одружений, не працює, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, не має місця реєстрації, є громадянином іншої держави. Прокурором доведено наявність ризику вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, оскільки раніше він притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення майнового злочину; на цей час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних майнових злочинів, що має бути враховано судом відповідно до п.10 ч.1 ст.178 КПК України, що, на думку суду, вказує на стійкість його злочинного наміру та схильність до вчинення зазначеної категорії злочинів.

Прокурором не доведено наявність ризику, що підозрюваний може незаконно впливати та свідка та потерпілого, будь-яких об`єктивних доказів існування вказаного ризику суду не надано.

З огляду на кількість та вагомість визначених судом ризиків, суд погоджується з прокурором щодо неможливості запобігання цим ризикам іншою, більш м`якою мірою запобіжного заходу. Дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні ним тяжкого злочину дають достатні підстави вважати, що тримання підозрюваного під вартою є виправданим.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абз.2 ч.5 ст. 182 КПК України передбачено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Таким чином максимальний розмір застави, встановленому за вчинення тяжкого злочину становить 181600 гривень.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, який перевищує розмір, встановлений п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України. Суд не погоджується зі стороною обвинувачення стосовно твердження про можливість запобігти визначеним ризикам лише шляхом внесення застави в сумі 1500000 грн., з огляду на вартість викраденого майна вважає зазначену суму занадто великою, проте, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_11 , доведені прокурором в судовому засіданні ризики, особу підозрюваного, кількість пред`явлених ОСОБА_11 підозр, кримінальних правопорушень, які перебувають на розгляді в судах м. Одеси, суд приходить до висновку, що розмір застави 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб необхідний та достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього обов`язків в разі її внесення.

Керуючись ст. ст. 176-178,182-184, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Державні установі «Одеський слідчий ізолятор»

Встановити строк дії ухвали - 60 днів з дня затримання особи, тобто з 15.06.2021 року 17:50 годин по 14.08.2021 року включно.

Визначити суму застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 567500 гривень, які необхідно внести на депозитний розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26302945, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, призначення платежу: застава згідно ухвали Біляївського районного суду Одеської області від 18.06.2021 у справі № 496/2668/21 (провадження № 1-кс/496/990/21) відносно ОСОБА_6 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з поміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Одеській слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_6 підлягає звільненню з-під варти з покладенням наступних обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1