Справа №: 398/3232/20
провадження №: 1-кп/398/173/21
УХВАЛА

"22" червня 2021 р.Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000222 від 13 серпня 2020 року за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Олександрія Кіровоградської області, громадянина України, неодруженого, не маючого на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє 11 грудня 2015 року вироком Богунського районного суду м. Житомира за ч. 2 ст. 121 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років, звільненого 12 лютого 2020 року умовно-достроково на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 03 лютого 2020 року з невідбутим строком покарання 2 роки 2 місяці 8 днів,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України

В С Т А Н О В И В:

Судом на обговорення поставлено питання щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою відповідно до вимог ст. 331 КПК України, оскільки строк його тримання під вартою закінчується 11 липня 2021 року та до спливу цього строку судове провадження не може бути завершене з об`єктивних причин.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що на теперішній час продовжують існувати ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначаючи, що обвинувачений до затримання не ухилявся від явок до слідчого, не має наміру впливати на потерпілу та свідків, а також мав постійну роботу, а тому прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. У зв`язку із зазначеним просили змінити обвинуваченому запобіжний захід на домашній арешт.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.
При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою судом перевіряється факт того, що ризики, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та його продовження, не зменшились та продовжують існувати.
При обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також при продовженні цього запобіжного заходу судом враховувалось, що ОСОБА_4 не одружений, не має на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, не працює, не має постійного джерела доходів. Зазначені обставини в сукупності свідчать про відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків. ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів, судимість за які не знята та не погашена у встановленому законом порядку. При цьому, обвинуваченому інкримінується вчинення злочину в період умовно-дострокового звільнення від відбуття покарання.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, яке є нетяжким злочином, за яке передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, а тому усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого обвинуваченим кримінального правопорушення, суворість можливого покарання та не маючи міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, існує ризик того, що обвинувачений, може без перешкод залишити своє місце проживання та переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що потерпілою у цьому кримінальному провадженні є матір обвинуваченого ОСОБА_6 . При цьому, обвинувачений раніше судимий за вчинення злочину проти життя та здоров`я особи. Зазначене дає підстави зробити висновок, що існує ймовірність, у разі не застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обвинувачений зможе незаконно впливати на потерпілу та свідка з метою зміни наданих ними показів. Такі обставини свідчать про існування ризику незаконного впливу обвинуваченого на потерпілу та свідка. (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Обвинувачений раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів, в тому числі і проти власності, судимість за які не знята та не погашена у встановленому законом порядку. Більш того, обвинуваченому інкримінується вчинення злочину в період умовно-дострокового звільнення від відбуття покарання.У нього відсутнє законне джерело одержання доходу чи/або заробітної плати. Ознака повторності інкримінованого обвинуваченому злочину, свідчить про ігнорування ним принципу мирного володіння майном. Зазначені обставини в сукупності свідчать про наявність ризику вчинення ОСОБА_4 інших кримінальних правопорушень (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

З урахуванням викладеного, суд вважає, що і на даний час існують ризики того, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідка, а також вчинити інші кримінальні правопорушення, тобто продовжують існувати ризики встановлені ухвалами суду про обрання та продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, судом не встановлено.
За таких обставин, враховуючи, що строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою закінчується 11 липня 2021 року та до спливу цього строку судове провадження не може бути завершене з об`єктивних причин, суд вважає за доцільне продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
З тих же підстав суд вважає недоцільним змінювати зазначений запобіжний захід на інший, більш м`який, оскільки жоден із запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням від вартою, не забезпечить належного виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, не пов`язаного з застосуванням насильства, тому згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить 10 (десять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка буде достатньою для забезпечення належної поведінки обвинуваченого, та зумовлена ступенем довіри до нього, при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу обвинуваченого, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушенням, у вчиненні якого він обвинувачується, правильним буде визначити обвинуваченому саме такий розмір застави, як того вимагають положення п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 331, 372 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на два місяці, тобто з 22 червня 2021 року до 20 серпня 2021 року включно.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 суму застави у розмірі 10 (десять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 22 700 (двадцять дві тисячі) грн. 00 коп.

Застава може бути внесена обвинуваченим або заставодавцем за наступними реквізитами: отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26241445, банк отримувача: ДКСУ м. Київ, рахунок отримувача: UA0002505, призначення платежу: запобіжний захід застава за обвинуваченого ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0000222.

При внесенні визначеної суми застави обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення визначеної суми застави, зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 :

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та (або) проживає без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування з потерпілою та/або свідками у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10 ст. 182 КПК України, за умови сплати застави, у разі невиконання покладених на нього цією ухвалою обов`язків, застава буде звернена в дохід держави, а судом буде вирішено питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1