Справа № 305/1174/21
Номер провадження 1-кс/305/245/21
УХВАЛА

02.07.2021. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2
з участю: прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5 ,
слідчого ОСОБА_6 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289, ч.3 ст.185 КК України

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, невійськовозобов`язаного, раніше судимого,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_9 , звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000203 за ч.2 ст.289, ч.3 ст.185 КК України.
Клопотання мотивовано тим, що 01 липня 2021 року, у період часу з 20:00 до 23:50 години ОСОБА_4 , будучи раніше засудженим вироком Рахівського районного суду у справі №305/656/16-к від 21.12.2017 за вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.185, ч.3 ст. 185, ч. 1 ст. 162 КК України, після звільнення 30.04.2021 з місць позбавлення волі на шлях виправлення не став, повторно, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном та особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, проник через незачинені двері до гаражного приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , звідки викрав мотоцикл марки «Мустанг 110» з д.н.з. НОМЕР_1 , належний потерпілому ОСОБА_10 , чим заподіяв останньому матеріальну шкоду.
Крім цього, у період з 21:40 години 01.07.2021 по 06:00 годину 02.07.2021 ОСОБА_4 , повторно, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном та особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, знаходячись на ділянці автодороги по АДРЕСА_3 , шляхом відважування задніх дверцят автомобіля марки «Ауді А4» з номерним знаком іноземної реєстрації « НОМЕР_2 », проник до салону вказаного автомобіля, звідки викрав шкіряну барсетку чорного кольору та 700 гривень, належні потерпілому ОСОБА_11 , чим заподіяв останньому матеріальну шкоду.
Продовжуючи свої протиправні дії 02.07.2021 близько 03:00 години ОСОБА_4 , повторно, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном та особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, знаходячись поблизу будинку за адресою: АДРЕСА_4 , шляхом пошкодження дверей проник до гаражного приміщення, звідки викрав бензопилу марки «Форест» потужністю 2,5 кВт., належну ОСОБА_12 , чим заподіяв останньому матеріальну шкоду на суму, яка встановлюється.
Також, 02.07.2021 близько 03:00 години ОСОБА_4 , повторно, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном та особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, знаходячись поблизу будинку за адресою: АДРЕСА_4 , маючи умисел на викрадення майна з салону пошкодив дверцята автомобіля марки «Шкода Рапід» з д.н.з. НОМЕР_3 , належного ОСОБА_13 , не довів свій умисел до кінця, не вчинивши всіх дій, які вважав необхідними для досягнення протиправної мети, у зв`язку з тим, що його дії було виявлено ОСОБА_14 .
Крім цього, 02.07.2021 близько 03:00 години ОСОБА_4 , повторно, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном та особистого незаконного збагачення за рахунок чужого майна, знаходячись поблизу будинку за адресою: АДРЕСА_4 , маючи умисел на викрадення з гаражного приміщення інструментів належних ОСОБА_15 , пошкодив двері вказаного гаражного приміщення, не довів свій умисел до кінця, не вчинивши всіх дій, які вважав необхідними для досягнення протиправної мети, у зв`язку з тим, що його дії було виявлено ОСОБА_14 .
02.07.2021 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортним засобом, поєднаному з проникненням у приміщення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років та ч. 3 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаній з проникненням у приміщення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, та яке у відповідності до вимог ч. 4 ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення, доводиться зібраними доказами, а саме: показаннями потерпілих ОСОБА_11 ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , та ОСОБА_16 ; протоколами огляду місця події та викрадених речей від 02.07.2021; повідомленням про підозру ОСОБА_4 ; показаннями підозрюваного ОСОБА_4 ; характеризуючими матеріалами, та іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку органу досудового розслідування до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Так, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України, зі сторони підозрюваного ОСОБА_4 , а саме те, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення ; незаконно впливати на потерпілого, можливих свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Наявність даних ризиків підтверджується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, неодружений, вчинив злочин, який є кримінально караним, веде антигромадський спосіб життя, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків, чи наявність осіб, які могли на нього позитивно вплинути чи сприяти його законослухняній поведінці.

Перебуваючи на волі, ОСОБА_4 з метою уникнення від кримінальної відповідальності, матиме можливість незаконно впливати на можливих свідків, якими можуть бути його знайомі, шляхом умовляння, підкупу чи погроз з метою ненадання чи надання неправдивих показань.

На думку сторони обвинувачення, до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти настанню вказаних ризиків, які передбачені пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ст.177 КПК, а саме переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та можливих свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З огляду на викладене слідчий у клопотанні просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб без визначення розміру застави.

Слідчий ОСОБА_6 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив таке задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, так як таке необґрунтоване. Жодного наміру ухилятися від слідства чи суду він не має. Також зазначив, що у нього хвора мама. Можливості виїхати за межі України він не має, оскільки у нього немає паспорту.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив. Зазначив, що наведені ризики слідчим та прокурором жодним чином не обґрунтовані. ОСОБА_4 не має наміру ухилятися від слідства та суду, так як має постійне місце проживання та на утриманні хвору маму. З огляду на викладене просив відмовити у задоволенні клопотання.
Заслухавши учасників справи, вивчивши клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним чи обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється чи обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.

У відповідності до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав, вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи подане клопотання слідчий суддя враховує також практику Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) зазначив, що особа може бути затримана відповідно до пункту 1 (с) статті 5 Конвенції лише в рамках кримінального провадження з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення.

Для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою.

Також не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Разом із тим, «обґрунтованість» підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у пункті 1 (с) статті 5. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано «розумним», залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої пунктом 1 (с) статті 5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину. Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

Таким чином, вивчивши подане клопотання та додані до нього докази, а також враховуючи тривалість проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні (відомості до ЄРДР внесено 02.07.2021), вважаю, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289 та ч.3 ст.185 КК України є обґрунтованою для даної стадії кримінального провадження.

Так, матеріалами клопотання, зокрема копіями: показань потерпілого ОСОБА_15 , який безпосередньо після крадіжки виявив ОСОБА_4 з бензопилою в руках; потерпілих ОСОБА_11 ОСОБА_10 , та ОСОБА_16 , які розповіли про деталі викрадення від них речей; протоколами огляду місця події та викрадених речей від 02.07.2021 та показаннями підозрюваного ОСОБА_4 , який зізнався у вчиненні крадіжок, доводиться обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289, ч.3 ст.185 КК України.

Дослідження цих документів у сукупності формують у слідчого судді внутрішнє переконання про те, що мали місце обставини, зазначені у клопотанні, та до вчинення кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_4 .

Зазначені обставини підтверджують наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу. При цьому, висновок про обґрунтованість підозри не констатує наявності у діях ОСОБА_4 вини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Слідчий суддя наголошує, що при вирішенні питання щодо існування обґрунтованої підозри у розрізі наявності підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначення вірогідності та достатності підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

На етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Як на докази про наявність ризиків передбачених ст.177 цього кодексу, слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, неодружений, вчинив злочин, який є кримінально караним, веде антигромадський спосіб життя, що свідчить про відсутність в нього міцних соціальних зв`язків, чи наявність осіб, які могли на нього позитивно вплинути чи сприяти його законослухняній поведінці. Перебуваючи на волі, ОСОБА_4 з метою уникнення від кримінальної відповідальності, матиме можливість незаконно впливати на можливих свідків, якими можуть бути його знайомі, шляхом умовляння, підкупу чи погроз з метою ненадання чи надання неправдивих показань.

Оцінюючи обґрунтованість зазначених ризиків, слідчий суддя виходить також з наступного.

Так, у справі «Смірнови проти Росії» (п. 59) ЄСПЛ зазначив, що в досудовому звільненні особі може бути відмовлено через доведеність таких основних підстав, як: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. у справі «Штеґмюллер проти Австрії»); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 27 червня 1968 р. у справі «Вемгофф проти Німеччини»); вчинення ним подальших правопорушень (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. «Мацнеттер проти Австрії») або спричинення ним порушень громадського порядку (рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 р. у справі «Летельєр проти Франції»).

ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.

Щодо ризику ухилитися від орану досудового розслідування та суду слідчий суддя вважає, що даний ризик є обґрунтованим, оскільки ОСОБА_4 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів проти власності. На підставі вироку Рахівського районного суду від 21.12.2017 ОСОБА_4 засуджено за ч.ч.2, 3 ст.185, ч.1 ст.162 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 20 днів. Згідно довідки про звільнення серії ЛВ №18935, виданої ОСОБА_4 , він, 30.04.2021, звільнений з місць позбавлення волі у зв`язку з відбуттям терміну покарання. Отже, ОСОБА_4 , після відбуття покарання, на шлях виправлення не став, та упродовж короткого проміжку часу знову вчинив декілька умисних корисливих злочинів проти власності. Оскільки ОСОБА_4 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності та відбував покарання у місцях позбавлення волі, то слідчий суддя вважає, що перебуваючи на волі, він з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе виїхати із свого місця проживання.

Щодо ризику, що ОСОБА_4 може вчинити інші правопорушення слідчий суддя зазначає наступне.

На підтвердження зазначеного ризику слідчим до матеріалів клопотання долучено копію довідки про судимість ОСОБА_4 .

Так, згідно копії довідки про судимість ОСОБА_4 , він раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення умисних корисливих злочинів проти власності та відбував покарання у виді позбавлення волі.

Отже, наведені обставини також дають підстави вважати, що ризик повторного вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення є достатньо вірогідним для врахування слідчим суддею при вирішенні питання щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Разом з цим, слідчий суддя не може погодитися із слідчим у частині того, що у ОСОБА_4 відсутні соціальні зв`язки, оскільки як вбачається з довідки про склад сім`ї ОСОБА_4 до складу його сім`ї входить мама ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 5 братів та сестра. При цьому, як вбачається із характеристики ОСОБА_4 , його мати не працює, оскільки важко хворіє.

Таким чином, слідчим суддею встановлено наявність соціальних зв`язків у підозрюваного ОСОБА_4 .

Проте, на думку слідчого судді, наявність у ОСОБА_4 соціальних зв`язків, зокрема, важко хворої мами, не є достатньої самостійною підставою для застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з ізоляцією від суспільства.

До такого висновку слідчий суддя прийшов на підставі того, що ОСОБА_4 через короткий проміжок часу після звільнення з місць позбавлення волі повторно вчинив нові умисні злочини проти власності. При цьому, наявність у нього важко хворої мами не спонукало його до утримання від кримінально-протиправної поведінки.

З наведених вище підстав, слідчий суддя приходить до переконання, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 інших, більш м`яких запобіжних заходів, не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки.

Таким чином, з урахуванням встановленої наявності обґрунтованої підозри, вагомих доказів у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, тяжкості покарання за правопорушення, передбачені ч.2 ст.289 та ч.3 ст.185 КК України, конкретних обставин вчиненого правопорушення, його підвищеної суспільної небезпеки, а також даних про особу підозрюваного, який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, не перебуває на спеціальних обліках, є мешканцем с. Розтоки Рахівського району Закарпатської області та з огляду на матеріали клопотання, слідчий суддя погоджується з слідчим та прокурором, що існують обґрунтовані ризики коли підозрюваний ОСОБА_4 намагатиметься переховуватися від органів досудового розслідування, може незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також вчинити нове кримінальне правопорушення.

Отже клопотання слідчого в частині застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Згідно з протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину у порядку ст.208 КПК України, від 02.07.2021 ОСОБА_4 , затриманий 02.07.2021 о 09:00 год., за підставами, передбаченими ч.ч.1, 2 ст.208 КПК України.

Відтак, строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід обчислювати з 09 години 00 хвилин 02 липня 2021 року.

Разом з цим, слідчий у клопотанні просив при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не визначати підозрюваному ОСОБА_4 заставу.

Вирішуючи клопотання слідчого у цій частині, слідчий суддя зазначає наступне.

Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

При цьому, ч.4 ст.183 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Отже, обираючи стосовно особи запобіжний захід у виді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

При цьому, з матеріалів клопотання вбачається, що злочини у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 не відноситься до категорії злочинів, які дають право слідчому судді не визначати розмір застави. Окрім цього, як вбачається з копії повідомлення про підозру, яка наявна у матеріалах справи, інкриміновані ОСОБА_4 органом досудового розслідування діяння не пов`язані із застосуванням насильства.

Таким чином, у слідчого судді відсутні підстави не визначати підозрюваному ОСОБА_4 розмір застави.

Частиною 5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 липня 2021 року встановлено на рівні 2379 гривень.

При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочинів, у яких підозрюється ОСОБА_4 , його сімейний та майновий стан, зокрема те, що він підозрюється у вчиненні декількох умисних тяжких злочинів проти власності, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, а також відсутність у нього постійного місця роботи та утриманців.

Таким чином, на переконання слідчого судді, застава у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 71370 гривень буде достатньою для забезпечення підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків та не становитиме для нього надмірного тягару.

З огляду на викладене клопотання слідчого підлягає до часткового задоволення.

Відтак, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків; зважаючи на особу підозрюваного та його майновий стан для визначення розміру застави, яка буде достатньою для забезпечення виконання ним обов`язків передбачених КПК України та не становитиме для нього надмірного тягару, керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, невійськовозобов`язаного, раніше судимого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 30 серпня 2021 року, о 09 годині 00 хвилин.
Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 71370 (сімдесят одна тисяча триста сімдесят) гривень, яку необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, а саме: код отримувача (ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 , з під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави підозрюваний звільняється з-під варти і на нього покладаються наступні обов`язки:

1) прибувати по кожному виклику до слідчого, прокурора, суду у визначений час;

2) не відлучатися за межі Рахівського району Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати у разі наявності закордонний паспорт.

Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.

У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1