У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/1268/20 № 1-кс/610/502/2021

м. Балаклія 09.07.2021 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника володільця документів ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ст. слідчого СВ ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей та документів, що містять охоронювану законом таємницю,

в с т а н о в и в:

Клопотання обґрунтовано тим, що при проведенні досудового розслідування кримінального провадження № 0000177 отримані дані, які дають достатні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 239 КК України.

Як встановлено досудовим розслідуванням, 13.03.2020р. надійшло депутатське звернення від ОСОБА_5 про те, що у 1984 році була виявлена наявність нафтопродуктів в індивідуальних криницях для питної води мешканців с. Андріївка в результаті діяльності Шебелинського відділення з переробки газового конденсату і нафти АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », та що ліквідація його не здійснюється і на сьогоднішній день 48га земель області залишаються забрудненими.

До відділу поліції надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, вказаних у клопотанні, необхідних для проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 7667.

До УПГГК ПАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » було направлено відповідний запит з вимогою надати підтверджуючі копії документів, які можуть свідчити про факти виникнення забруднення, його поширення, заходи щодо ліквідації наслідків вищевказаного забруднення, на що надійшла відповідь щодо готовності надання копій таких документів за наявності на це правових підстав.

Для отримання доказів та встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, з метою встановлення обставин виникнення забруднення, наявності продовження забруднення земель та води шкідливими речовинами (нафтопродуктами), заходів щодо ліквідації наслідків забруднення, яке мало місце в 1984 році, необхідно отримати документацію в філії ГПУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

У судовому засіданні слідчий підтримала подане клопотання та просила його задовольнити.
Представник володільця документів у судовому засіданні заперечувала проти його задоволення, посилаючись на те, що у їх володінні відсутні запитувані документи, оскільки філія не може бути видавником та володільцем ІНФОРМАЦІЯ_3 , звітів без вказання інформації про їх видавників та складачів, тим більш станом на 1986р. посадова інструкція відсутня через відсутність на той час такої юридичної особи. Зазначила, що слідчим жодним чином не підтверджено наявність у них таких документів, з клопотання взагалі неможливо встановити їх походження та приналежність.

Як убачається з клопотання і доданих на його обґрунтування матеріалів, слідчим відділенням ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000177. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесено 27.03.2020р. з кваліфікацією за ч. 1 ст. 239 КК України.
Підставою для цього стала заява ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення.

З витягу з ЄРДР про внесення 27.03.2020р. відомостей про вчинене кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 239 КК України вбачається, що за фактом забруднення та псування 80га земель речовинами, відходами та іншими матеріалами, шкідливими для життя і здоров'я людей, на території с. Шебелинка, с. Андріївка Балаклійського району Харківської області в результаті господарської діяльності АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

01.04.2021р. до ННЦ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » для проведення судової інженерно-екологічної експертизи було направлено копію постанови про її призначення у вказаному кримінальному провадженні.

28.05.2021р. ННЦ « ІНФОРМАЦІЯ_4 » склало повідомлення № 7667 про неможливість надання висновку судової інженерно-екологічної експертизи, оскільки протягом 45 календарних дні їх клопотання про надання додаткових матеріалів, запитуваних у клопотанні, не було задоволено.

За постановою слідчого від 06.07.2021р. було призначено судову інженерно-екологічну експертизу.

Тимчасовий доступ до речей і документів є видом заходів забезпечення кримінального провадження (п. 5 ч. 2 ст. 131 КПК України).

За загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, застосування таких заходів не допускається, якщо не буде доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування цих заходів; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ч. 3 ст. 132 КПК України).

У клопотанні про тимчасовий доступ до речей і документів зазначаються, зокрема:

4) підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи;
6) можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю (ч. 2 ст. 160 КПК України).
Слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи:

1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи.
Слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п'ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів (ч. 5, 6 ст. 163 КПК України).

Предметом судового розгляду є відповідне клопотання слідчого, погоджене з прокурором.

З нього убачається про те, що відомості до ЄРДР були внесені ще 27.03.2020р. Досудове розслідування проводиться вже більше одного року, тому не можливо стверджувати що воно перебуває лише на початковій стадії. Однак матеріали клопотання свідчать про те, що воно не відповідає завданням кримінального провадження, зокрема, забезпеченню швидкого, повного розслідування. Повідомлені заявником обставини не перевірені слідчим (оперативним) шляхом.

При цьому доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що обставини, які підлягають доказуванню, доведено поза розумним сумнівом. Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Внаслідок фактичного непроведення досудового розслідування, поза «розумним сумнівом» не доведено, що:

наявні підстави вважати, що запитувані документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної юридичної особи;

існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення;
потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого;
неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

З клопотання та доданих до нього суду матеріалів вбачається, що доказова база на цей час відсутня, доводи клопотання мають характер більше припущень, тому не пропорційним, не відповідним засадам кримінального провадження верховенство права, законність, свавільним у такому разі буде втручання у приватне життя, оскільки відомості, які можуть становити комерційну таємницю, належать до охоронюваної законом таємниці.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 ЄСПЛ зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Клопотання фактично ґрунтується лише на заяві ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення, яке в ході досудового розслідування належним чином перевірено не було, до якого суд відноситься критично, внаслідок недоведеності.

Убачається за необхідне спочатку зібрати докази можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України, здобути підстави для звернення до суду з клопотанням, а лише потім вдаватися до дій, які обмежують права, свободи та інтереси осіб у кримінальному провадженні, становлять охоронювану законом таємницю, конфіденційну інформацію, переходячи від меншого до більшого.

Також не убачається на чому ґрунтується припущення слідчого про наявність запитуваних документів саме в філії ГПУ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка вочевидь їх не видавала та не складала.

Для визначення володільця вказаних документів слідчому необхідно було вивчити законодавство з цього питання, визначитись, де повинні зберігатися ці документи, для чого з`ясувати, хто їх видав та склав, термін їх зберігання тощо.

Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб».

Пунктом 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суддя зобов'язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Згідно з частиною другою статті 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Одними з обов 'язкових елементів верховенства права є дотримання прав людини та заборона на свавілля.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 листопада 2013 року в справі «Бєлоусов проти України» зазначив, що будь-яке втручання згідно з п. 1 ст. 8 Конвенції повинно бути виправданим у розумінні п. 2 як таке, що здійснюється «згідно із законом» і є «необхідним у демократичному суспільстві» задля досягнення однієї або більше законних цілей, що в ньому наводяться. Формулювання «згідно із законом» вимагає від оскаржуваного заходу як підґрунтя в національному законодавстві, так і його відповідності принципові верховенства права. Головною метою ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є захист особи від свавільного втручання державних органів.

Завданням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відмова в задоволення клопотання внаслідок його недоведеності не перешкоджає його повторному поданню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 159-166 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Повністю відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1