Справа № 201/6359/21
Провадження № 1-кс/201/2024/2021
УХВАЛА
Іменем України
08 липня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , прокурора Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , власника майна ОСОБА_5 , його адвоката ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 05.03.2021 року, внесеного за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначає, що упровадженні слідчого відділу ВП № 5 Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000043 від 05.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

До ВП № 5 ДРУП ГУНП України в Дніпропетровській області надійшла заява від директора по економічній безпеці ТОВ «Інтерпайп Україна» ОСОБА_8 про те, що службою економічної безпеки ПАТ «Інтерпайп НТЗ» було проведено службове розслідування, в ході якого було встановлено, що голова ВАТ "Нижньодніпровський трубопрокатний завод" (далі ППОМГУ) ОСОБА_5 у змові з головним бухгалтером ОСОБА_9 , неправомірно, шляхом зловживання своїм службовим становищем, з рахунків профспілки отримують грошові кошти, які використовують в особистих потребах.

Будучи допитаним в якості свідка, провідний спеціаліст управління економічної безпеки ПАТ «Інтерпайп НТЗ» ОСОБА_10 повідомив, що разом зі співробітником служби економічної безпеки ОСОБА_11 , за дорученням керівника служби, проводили службове розслідування відносно отриманої інформації щодо ймовірної протиправної діяльності голови профспілкової організації ВАТ "Нижньодніпровський трубопрокатний завод" ОСОБА_5 та головного бухгалтера ОСОБА_9 . Інформація надійшла на телефон довіри ПАТ «Інтерпайп НТЗ», під час розмови особа відмовилась називати своє прізвище, назвала лише ім`я ОСОБА_12 . Так, вона вказала, що вже тривалий час ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , з метою свого незаконного збагачення, створили схему з отримання грошей з розрахункового рахунку профспілки. Начебто вони відкрили банківський рахунок, кожного місяця перераховують кошти профспілки, а нараховані проценти знімають і витрачають на свої особисті потреби. Купують коштовні речі, продукти харчування, заправляють особисті автомобілі, а головний бухгалтер купує квартири та машини. У своєму найближчому оточенні вони вихваляються тим, що їх ніхто не має право перевіряти. Вікторія вказала, що ОСОБА_9 влаштувала дружину свого брата ОСОБА_13 на посаду бібліотекаря профспілки. Перевіркою отриманої інформації було підтверджено, що ОСОБА_13 , користуючись родинними зв`язками за 2020 та з січня по березень 2021 року здійснила 139 діб прогулів. Належного оформлення прогулів ніхто не здійснював і ОСОБА_13 отримувала за це незаконну зарплатню.

Встановлено, що ОСОБА_9 офіційно працює головним бухгалтером профспілки ВАТ "Нижньодніпровський трубопрокатний завод" і за час роботи з 2004 року придбала 8 квартир у м. Дніпро та 2 легкових автомобіля. Орієнтовна вартість майна складає 7 966 000 грн. Співвідношення доходів та розходів ОСОБА_9 , явно свідчить про отримання нею додаткових коштів. У зв`язку з тим, що для перевірки надходжень коштів та зняття їх з розрахункових рахунків профспілки, обхідно отримати дозвіл суду, а підтвердити або спростувати інформацію під час розслідування не представилось можливим, то за результатами службового розслідування було прийнято рішення звернутись з відповідною заявою до правоохоронних органів. У відповідності до п. 8.6 Колективного договору ПАТ «Інтерпайп НТЗ» перераховує 0,5% від фонду оплати праці. Так, за 2019 було перераховано 4 820 401,06 грн., а за 2020 3 520 000 грн. У відповідності до п. 7.3 Статуту ПМГУ відраховується 1% від заробітної плати членів профспілкової організації. За 2019 було відраховано 7 319 960,76 грн, а за 2020 рік 6 636 461,59 грн. Також на рахунки профспілки, за окремим клопотанням ОСОБА_5 , від ПАТ «Інтерпайп НТЗ» надходить безоплатна грошова допомога.

Аналогічні покази надав і ОСОБА_11 - спеціаліст з економічної безпеки ПАТ «Інтерпайп НТЗ».

Відповідно до інформації, наданої Головним управлінням ДПС у Дніпропетровські області від 19.03.2021, у юридичної особи «ПЕРВИННА ОРГАНІЗАЦІЯ ПРОФСПІЛКИ ТРУДЯЩИХ МЕТАЛУРГІЙНОЇ І ГІРНИЧОДОБУВНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ УКРАЇНИ ВІДКРИТОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД"» (), відкрито розрахункові рахунки у АТ «АЛЬФА-БАНК» (МФО 300346) у м. Києві.

27.04.2021 слідчим, на підставі Ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 від 13.04.2021, здійснено тимчасовий доступ до речей і документів, що знаходяться у володінні АТ «АЛЬФА-БАНК» (МФО 300346), за адресою м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, а саме документів, що стосуються відкриття та функціонування банківських рахунків, відкритих юридичною особою «ПЕРВИННА ОРГАНІЗАЦІЯ ПРОФСПІЛКИ ТРУДЯЩИХ МЕТАЛУРГІЙНОЇ І ГІРНИЧОДОБУВНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ УКРАЇНИ ВІДКРИТОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД"» (), та встановлено, що у вказаному банку був відкритий основний розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , на який перераховуються усі перерахування грошових коштів. В лютому 2019 року був відкритий депозитний розрахунковий рахунок № НОМЕР_2 . Згідно банківської угоди № MBBS18329401, відсотки від депозиту автоматично переводились на рахунок № НОМЕР_3 , з вказівкою призначення платежу: «нарахування відсотків по поточним рахункам». Далі вказані платежі перераховуються на основний рахунок НОМЕР_1 (без вказівки платежу) і розчиняються в загальному масиві коштів. Маючи доступ до вказаних рахунків, головний бухгалтер ОСОБА_9 , кожного року, річну суму коштів процентних накопичень, перераховує на рахунковий рахунок № НОМЕР_3 , до якого підв`язані корпоративні картки, але вже з вказівкою на господарські потреби.

Проаналізувавши витрати за даними рахунками та отримавши відповіді на запити до відповідних торгівельних установ встановлено, що грошові кошти використовувались не за цільовим призначенням, а для власних потреб було придбано значну кількість товару, так було встановлення придбання наступних речей які мають ідентифікуючі ознаки:

смартфон Apple Iphone 8 64 Gb Space Gray, imei НОМЕР_4 вартістю 14514 гривень.

миша бездротова LOGITECH M 171 - EMEA- RED вартістю 378,96 гривень.

БФП лазерний HP LJ Pro M28a вартістю 4698,96 гривень.

Voombox-Power black D ivoom Акустическая система портативная вартістю 1399 гривен.

Також проведено аналіз документів вилучених при проведенні тимчасового доступу до речей і документів в АТ "Альфа-банк", а саме отримання грошових коштів (готівки) на підставі сформованих заявок та наданих довіреностей, різними співробітниками ВАТ "НТЗ", в більшості випадків ОСОБА_9 , для встановлення документів які стали підставою для формування заявок, встановлення конкретних осіб які отримували грошову допомогу та наявність їх заяв також з метою встановлення об`єктивної істини, припинення протиправної діяльності виникла необхідність у проведенні обшуків за вказаними адресами в тому числі з метою відшукання речей, документів цінностей які можуть мати значення речових доказів по кримінальному провадженню.

25.06.2021 слідчим, на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: в кімнаті №1 грошові кошти номіналом 500 гривень у кількості 15 купюр на загальну суму- 7500 гривень; грошові кошти номіналом 50 доларів США у кількості 36 купюр на загальну суму-1800 доларів США; грошові кошти номіналом 100 доларів США у кількості 75 купюр на загальну суму-7500 доларів США; грошові кошти номіналом 10 доларів США у кількості 50 купюр на загальну суму- 500 доларів США; грошові кошти номіналом 5 доларів США у кількості 15 купур на загальну суму 75 доларів США; грошові кошти номіналом 20 доларів США у кількості 23 купюри на загальну суму 460 доларів США; грошові кошти номіналом 200 гривень у кількості 10 купюр на загальну суму- 2000 гривень; грошові кошти номіналом 100 гривень у кількості 3 купюри на загальну суму 300 гривень; грошові кошти номіналом 1 долар США у кількості 1 купюра на загальну суму 1 долар США поміщені до спеціального пакета Національної поліції України №SUD2047136. Ноутбук марки «Asus»модель F3JMB Ver:F3JR Number:3815- вилучено та поміщено до поліетиленового пакету із біркою котра містить підписи учасників слідчої.

Відповідно до ст. 30 Конституції України не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Виявлене та вилучене в ході огляду майно є речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, а також існують підстави вважати, що дані предмети є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та на них можуть зберігатися сліди та вони можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Тому слідчий просив накласти арешт на грошові кошти номіналом 500 гривень у кількості 15 купюр на загальну суму- 7500 гривень; грошові кошти номіналом 50 доларів США у кількості 36 купюр на загальну суму-1800 доларів США; грошові кошти номіналом 100 доларів США у кількості 75 купюр на загальну суму-7500 доларів США; грошові кошти номіналом 10 доларів США у кількості 50 купюр на загальну суму- 500 доларів США; грошові кошти номіналом 5 доларів США у кількості 15 купур на загальну суму 75 доларів США; грошові кошти номіналом 20 доларів США у кількості 23 купюри на загальну суму 460 доларів США; грошові кошти номіналом 200 гривень у кількості 10 купюр на загальну суму- 2000 гривень; грошові кошти номіналом 100 гривень у кількості 3 купюри на загальну суму 300 гривень; грошові кошти номіналом 1 долар США у кількості 1 купюра на загальну суму 1 долар США поміщені до спеціального пакета Національної поліції України №SUD2047136. Ноутбук марки «Asus» модель F3JMB Ver:F3JR Number:3815 - вилучено та поміщено до поліетиленового пакету із біркою котра містить підписи учасників слідчої дії, які виявлені та вилучені до ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий і прокурор в судовому засіданні вимоги клопотання підтримали частково, зазначили, що в ході досудового розслідування встановлено, що інформація, яка міститься на вилученому ноутбуку марки «Asus» модель F3JMB Ver:F3JR Number: 3815, не становить слідчого інтересу, а тому просили клопотання задовольнити частково, за виключенням вказаного ноутбуку, на який просили арешт не накладати.
Власник майна ОСОБА_5 та його адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечили, вказали, що вилучені грошові кошти є власністю ОСОБА_5 , а інформація в ноутбуку не містить доказів.
Відповіднодо ст. 107 КПК України здійснювалося повне фіксування кримінального провадження за допомогою технічного засобу.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього документи, приходить до наступних висновків.

Щодо підстав проведення обшуку.
В судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу ВП № 5 Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000043 від 05.03.2021 року, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

Так, до Соборного ВП ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області надійшла заява від директора по економічній безпеці ТОВ «Інтерпайп Україна» ОСОБА_8 про те, що службою економічної безпеки ПАТ «Інтерпайп НТЗ» було проведено службове розслідування, в ході якого було встановлено, що голова ВАТ "Нижньодніпровський трубопрокатний завод" (далі ППОМГУ) ОСОБА_5 у змові з головним бухгалтером ОСОБА_9 , неправомірно, шляхом зловживання своїм службовим становищем, з рахунків профспілки отримують грошові кошти, які використовують в особистих потребах.

Будучи допитаним в якості свідка, провідний спеціаліст управління економічної безпеки ПАТ «Інтерпайп НТЗ» ОСОБА_10 повідомив, що разом зі співробітником служби економічної безпеки ОСОБА_11 , за дорученням керівника служби, проводили службове розслідування відносно отриманої інформації щодо ймовірної протиправної діяльності голови профспілкової організації ВАТ "Нижньодніпровський трубопрокатний завод" ОСОБА_5 та головного бухгалтера ОСОБА_9 . Інформація надійшла на телефон довіри ПАТ «Інтерпайп НТЗ», під час розмови особа відмовилась називати своє прізвище, назвала лише ім`я ОСОБА_12 . Так, вона вказала, що вже тривалий час ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , з метою свого незаконного збагачення, створили схему з отримання грошей з розрахункового рахунку профспілки. Начебто вони відкрили банківський рахунок, кожного місяця перераховують кошти профспілки, а нараховані проценти знімають і витрачають на свої особисті потреби. Купують коштовні речі, продукти харчування, заправляють особисті автомобілі, а головний бухгалтер купує квартири та машини. У своєму найближчому оточенні вони вихваляються тим, що їх ніхто не має право перевіряти. Вікторія вказала, що ОСОБА_9 влаштувала дружину свого брата ОСОБА_13 на посаду бібліотекаря профспілки. Перевіркою отриманої інформації було підтверджено, що ОСОБА_13 , користуючись родинними зв`язками за 2020 та з січня по березень 2021 року здійснила 139 діб прогулів. Належного оформлення прогулів ніхто не здійснював і ОСОБА_13 отримувала за це незаконну зарплатню.

Встановлено, що ОСОБА_9 офіційно працює головним бухгалтером профспілки ВАТ "Нижньодніпровський трубопрокатний завод" і за час роботи з 2004 року придбала 8 квартир у м. Дніпро та 2 легкових автомобіля. Орієнтовна вартість майна складає 7 966 000 грн. Співвідношення доходів та розходів ОСОБА_9 , явно свідчить про отримання нею додаткових коштів. У зв`язку з тим, що для перевірки надходжень коштів та зняття їх з розрахункових рахунків профспілки, обхідно отримати дозвіл суду, а підтвердити або спростувати інформацію під час розслідування не представилось можливим, то за результатами службового розслідування було прийнято рішення звернутись з відповідною заявою до правоохоронних органів. У відповідності до п. 8.6 Колективного договору ПАТ «Інтерпайп НТЗ» перераховує 0,5% від фонду оплати праці. Так, за 2019 було перераховано 4 820 401,06 грн., а за 2020 3 520 000 грн. У відповідності до п. 7.3 Статуту ПМГУ відраховується 1% від заробітної плати членів профспілкової організації. За 2019 було відраховано 7 319 960,76 грн, а за 2020 рік 6 636 461,59 грн. Також на рахунки профспілки, за окремим клопотанням ОСОБА_5 , від ПАТ «Інтерпайп НТЗ» надходить безоплатна грошова допомога.

Аналогічні покази надав і ОСОБА_11 - спеціаліст з економічної безпеки ПАТ «Інтерпайп НТЗ».

Відповідно до інформації, наданої Головним управлінням ДПС у Дніпропетровські області від 19.03.2021, у юридичної особи «ПЕРВИННА ОРГАНІЗАЦІЯ ПРОФСПІЛКИ ТРУДЯЩИХ МЕТАЛУРГІЙНОЇ І ГІРНИЧОДОБУВНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ УКРАЇНИ ВІДКРИТОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД"» (), відкрито розрахункові рахунки у АТ «АЛЬФА-БАНК» (МФО 300346) у м. Києві.

27.04.2021 року слідчим, на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 від 13.04.2021 року, здійснено тимчасовий доступ до речей і документів, що знаходяться у володінні АТ «АЛЬФА-БАНК» (МФО 300346), за адресою м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100, а саме документів, що стосуються відкриття та функціонування банківських рахунків, відкритих юридичною особою «ПЕРВИННА ОРГАНІЗАЦІЯ ПРОФСПІЛКИ ТРУДЯЩИХ МЕТАЛУРГІЙНОЇ І ГІРНИЧОДОБУВНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ УКРАЇНИ ВІДКРИТОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД"» (), та встановлено, що у вказаному банку був відкритий основний розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 , на який перераховуються усі перерахування грошових коштів. В лютому 2019 року був відкритий депозитний розрахунковий рахунок № НОМЕР_2 . Згідно банківської угоди № MBBS18329401, відсотки від депозиту автоматично переводились на рахунок № НОМЕР_3 , з вказівкою призначення платежу: «нарахування відсотків по поточним рахункам». Далі вказані платежі перераховуються на основний рахунок НОМЕР_1 (без вказівки платежу) і розчиняються в загальному масиві коштів. Маючи доступ до вказаних рахунків, головний бухгалтер ОСОБА_9 , кожного року, річну суму коштів процентних накопичень, перераховує на рахунковий рахунок № НОМЕР_3 , до якого підв`язані корпоративні картки, але вже з вказівкою на господарські потреби.

Проаналізувавши витрати за даними рахунками та отримавши відповіді на запити до відповідних торгівельних установ встановлено, що грошові кошти використовувались не за цільовим призначенням, а для власних потреб було придбано значну кількість товару, так було встановлення придбання наступних речей які мають ідентифікуючі ознаки: смартфон Apple Iphone 8 64 Gb Space Gray, imei НОМЕР_4 вартістю 14514 гривень, миша бездротова LOGITECH M 171 - EMEA- RED вартістю 378,96 гривень, БФП лазерний HP LJ Pro M28a вартістю 4698,96 гривень, Voombox-Power black D ivoom Акустическая система портативная вартістю 1399 гривен.

27.04.2021 року до слідчого підрозділу відділу поліції №5 Дніпровського районного управління від ПАТ «Інтерпайп НТЗ» надійшло клопотання про проведення обшуків в службових приміщеннях ППОМГУ № 108, 110, АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , 124, 126, розташованих за адресою: АДРЕСА_8 .

Під час досудового розслідування здобуто докази про те, що в результаті проведення обшуку в квартирі, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , можливе отримання відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, виявлення (відшукування) і вилучення документів і предметів, що свідчать про фінансово-господарську діяльність ППОМГУ() по взаємовідносинам з усіма контрагентами, (договори, додатки до договорів, додаткові угоди, журнали-ордери; оборотно-сальдові відомості; книги обліку придбання і продажу товарів, робіт (послуг); доручення; товарно-транспортні документи; податкові накладні; реєстри податкових накладних; накладні; рахунки; акти виконаних робіт (послуг) і прийому-передачі товару, робіт (послуг), листування; платіжні документи; документи здачі товару, робіт (послуг), право установчих документів ППОМГУ, клопотань про надання фінансової допомоги, банківських карток; печаток, штампів, факсиміле, мобільних телефонів, серверів, системних блоків, ноутбуків, паперових й магнітних носіїв інформації, змінних носіїв інформації, чорнових записів, чорнової бухгалтерії, інших предметів й цінностей (грошових коштів, ювелірних та антикварних виробів), здобуті злочинним шляхом; також інші предмети й документи, що свідчать про противоправну діяльність службових осіб ППОМГУ (), що мають першочергове значення для кримінального провадження.

З метою встановлення об`єктивної істини, виникла необхідність у проведенні обшуку квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 58.1 кв.м., яка, відповідно до інформації, наданої КП «Дніпровське міське бюро технічної інвентаризації» ДМР», на праві приватної власності належить ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі договору купівлі-продажу від 12.01.1995, за реєстром № 3-238.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 10.06.2021 року клопотання слідчого ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 , про надання дозволу на проведення обшуку задоволено частково.

Надано слідчим ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, прокурорам, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, співробітникам СКП ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, уповноваженим діяти за дорученням слідчого, дозвіл на проведення обшуку у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення (відшукування) і вилучення документів і предметів, що свідчать про фінансово-господарську діяльність «ПЕРВИННОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПРОФСПІЛКИ ТРУДЯЩИХ МЕТАЛУРГІЙНОЇ І ГІРНИЧОДОБУВНОЇ ПРОМИСЛОВОСТІ УКРАЇНИ ВІДКРИТОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "НИЖНЬОДНІПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД» () за період з 01.01.2018 року по теперішній час по взаємовідносинам з усіма контрагентами (договори, додатки до договорів, додаткові угоди, журнали-ордери; оборотно-сальдові відомості; книги обліку придбання і продажу товарів, робіт (послуг); доручення; товарно-транспортні документи; податкові накладні; реєстри податкових накладних; накладні; рахунки; акти виконаних робіт (послуг) і прийому-передачі товару, робіт (послуг); листування; платіжні документи; документи здачі товару, робіт (послуг); клопотання про надання фінансової допомоги; банківські картки; мобільні телефони, чорнові записи; смартфон Apple Iphone 8 64 Gb Space Gray, imei НОМЕР_4 , миша бездротова LOGITECH M 171 - EMEA- RED, БФП лазерний HP LJ Pro M28a, "Voombox-Power black D ivoom Акустична система портативна". В задоволенні інших вимог клопотання відмовлено.

Щодо вилученого в ході обшуку майна.
Стаття 98 КПК України розкриває поняття речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За правилами ч. 2 ст. 235 КПК України, дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи надається, у т.ч. з метою вилучення речей і документів, про що вказується в ухвалі слідчого судді.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно із п. 1 п. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт.

Зі змісту норм ст.ст. 98, 99, ч. 2 ст. 171, 173, 235 КПК України слідує, що арешт може бути накладений на речові докази, якими можуть бути речі і документи, у т.ч. вилучені під час обшуку документи, якщо вони можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні.
25.06.2021 року слідчим, на підставі ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: в кімнаті №1 грошові кошти номіналом 500 гривень у кількості 15 купюр на загальну суму- 7500 гривень; грошові кошти номіналом 50 доларів США у кількості 36 купюр на загальну суму-1800 доларів США; грошові кошти номіналом 100 доларів США у кількості 75 купюр на загальну суму-7500 доларів США; грошові кошти номіналом 10 доларів США у кількості 50 купюр на загальну суму- 500 доларів США; грошові кошти номіналом 5 доларів США у кількості 15 купур на загальну суму 75 доларів США; грошові кошти номіналом 20 доларів США у кількості 23 купюри на загальну суму 460 доларів США; грошові кошти номіналом 200 гривень у кількості 10 купюр на загальну суму- 2000 гривень; грошові кошти номіналом 100 гривень у кількості 3 купюри на загальну суму 300 гривень; грошові кошти номіналом 1 долар США у кількості 1 купюра на загальну суму 1 долар США поміщені до спеціального пакета Національної поліції України №SUD2047136. Ноутбук марки «Asus»модель F3JMB Ver:F3JR Number:3815- вилучено та поміщено до поліетиленового пакету із біркою котра містить підписи учасників слідчої.

Оцінка суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, між іншим, є предметом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховання, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (вирішенні питання про арешт майна відповідно до статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя враховує, що обов`язок доведення існування підстав, передбачених статтею 132 КПК України для застосування заходу забезпечення кримінального провадження покладається на прокурора та слідчого, який звертається з відповідним клопотанням.

Однак, слідчий суддя вважає, що внесене слідчим клопотання не відповідає вимогам закону, оскільки не містить достатніх відомостей для необхідності такого арешту.

Зокрема, слід врахувати неприпустимість свавільного втручання суду у здійснення права власності володільця майна, який не має у цьому кримінальному провадженні процесуального статусу підозрюваного, обвинуваченого, цивільного відповідача або юридичної особи, відносно якої здійснюється кримінальне провадження.

Таким чином накладення арешту на майно, за відсутністю передбачених для цього підстав, порушує права власника на вільне використання своєї власності, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

Крім того, у клопотанні відсутні достатні відомості для висновку про співмірність заходів забезпечення кримінального провадження із межами потреб досудового розслідування у кримінальному провадженні. Висловлені слідчим в судовому засіданні доводи, на думку слідчого судді, не є правовою підставою для арешту майна у кримінальному провадженні, а потреби досудового розслідування можуть бути задоволені у інший, менш обтяжливий для власників спосіб.

З матеріалів клопотання вбачається, що постановою слідчого вилучені грошові кошти та інші речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Однак, сам по собі факт наявності постанови про визнання вказаного майна речовим доказом не є ключовим фактором, адже якщо виходити з структурного змісту норми ч. 3 ст. 170 КПК України, то слідує, що при вирішенні питання про накладення арешту на майно з даних підстав, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 указаного Кодексу, при цьому висновки слідчого судді не залежать від наявності у кримінальному провадженні постанови про визнання вказаного майна речовим доказом.

Крім того, у судовому засіданні ОСОБА_5 пояснив, що вилучені у нього грошові кошти є його накопиченням за значний життєвий період. Він має офіційну заробітну плату в розмірі біля 40 тис грн на місяць, а якщо перевести в гривневий еквівалент, то розмір вилучених у нього коштів складе приблизно 280 тис грн, що еквівалентно семи його заробітним платам.

Сторона обвинувачення на обґрунтування необхідності накладення арешту на вказане майно, посилається на те, що вказане майно є тимчасово вилученим майном, а тому, з метою уникнення ризиків приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, виникла необхідність у накладанні арешту на вказане майно.

Разом з цим, стороною обвинувачення необхідність накладення арешту на вказане майно не доведена. У клопотанні лише формально перелічені можливі ризики втрати цього майна без обґрунтування реальності їх настання у даному конкретному випадку.

Досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, що не передбачає конфіскацію майна.

Слідчий суддя також звертає увагу, що в матеріалах клопотання відсутні докази, які підтверджували наявність цивільного позову у кримінальному провадженні чи обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, а також згідно ч. 5 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація не застосовується до грошей, цінностей та іншого майна, зазначеного у цій статті, які згідно із законом підлягають поверненню власнику (законному володільцю) або призначені для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Так само, стороною обвинувачення не надано суду доказів того, що вилучені в ході проведення обшуку вказані грошові кошти та речі відповідають критеріям ст. 98 КПК України.

А саме, відсутні докази, що вказані предмети були здобуті злочинним шляхом, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення чи зберегли на собі його сліди.

Доводи ОСОБА_5 , що вилучені у нього грошові кошти є його накопиченням за значний життєвий період і дорівнюють його заробітній платі за сім місяців слідчим не спростовано.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що слідчим не доведено необхідність задоволення клопотання про накладення арешту, а в матеріалах справи відсутні достатні та переконливі докази, що грошові кошти здобуті злочинним шляхом і вони можуть бути певним чином приховані, знищені, зіпсовані, втрачені, передані, перереєстровані чи відчужені.

Тому слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадження, органом досудового розслідування не доведено, що вилучене майно відіграє роль речових доказів у кримінальному провадженні, а його утримання забезпечить їх збереження з метою уникнення відчуження, знищення та приховання майна.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Крім того, ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Разом з тим, згідно зі ст. 7, 16 КПК України, загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Аналізуючи вищенаведені обставини, слідчий суддя приходить до висновку про те, що з клопотання слідчого та доданих до нього матеріалів не вбачається достатніх підстав що обґрунтовували б достатньою мірою необхідність накладення арешту на відповідне майно.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого є необґрунтованим та безпідставним, наведені в клопотанні обставини свідчать про відсутність підстав для накладення арешту саме з метою забезпечення збереження речового доказу, а іншої мети ініціатором клопотання не зазначено та не доведено доданими до клопотання матеріалами наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 170 КПК України. З огляду на це слідчий суддя вважає, що підстави накладення арешту відсутні.

Слідчий і прокурор просили не накладати арешт на вилучений в ході обшуку ноутбук, оскільки він не має доказового значення.

Отже, з урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що в задоволенні клопотання слідчого про накладання арешту на майно слід відмовити.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З урахуванням всіх обставин, досліджених під час розгляду клопотання та вимог КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне в задоволенні клопотання про арешт майна - відмовити.

Керуючись ст.ст. 107, 110, 131, 132, 170-173, 369-372 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особами, що були відсутні при її проголошенні, в той же строк з моменту отримання її копії.
Повний текст ухвали оголошений 08 липня 2021 року о 18-30 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1