ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4438/21
Провадження № 1-кс/210/1897/21

"19" серпня 2021 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі скаржника - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи Криворізького районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИВ:
До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла скарга на бездіяльність уповноваженої особи Криворізького районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 29.07.2021р..
Скарга обґрунтовується тим, що 29 липня 2021р. Голова правління Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборності 7" ОСОБА_3 (заявник) звернулася із повідомленням про злочин. Однак у порушення ст. 214 КПК України листом від 03 серпня 2021 року їй було проінформовано про прийняте рішення, а відомості до ЄРДР не внесені .
У зв`язку з цим ОСОБА_3 просить зобов"язати уповноважену особу Криворізького районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення.
Скаржник скаргу підтримала.
Особа, бездіяльність якої оскаржується, в судове засідання не з`явилася. Прокурор в судове засідання не з"явився. Їх неявка не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України). Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшла таких висновків.
Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчий суддя наділений повноваженнями судового контролю у кримінальному провадженні. Частиною 1 статті 9 КПК визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України. Частиною 1 статті 303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
З матеріалів провадження вбачається, що скарга подана на бездіяльність уповноваженої особи Криворізького районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо внесення до ЄРДР відомостей, зазначених в заяві Голови правління Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборності 7" ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення. Тому слідчий суддя досліджує обставини щодо наявності підстав та дотримання порядку внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стосовно відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене цією статтею Кримінального кодексу України.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
У відповідності до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. За змістом цієї норми бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частиною 4 статті 214 КПК України встановлено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.
Виходячи зі змісту статті 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.
На підставі пункту 8 частини 2 статті 40 КПК України, слідчий повноважний приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, у відповідності до яких до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Згідно з частиною 1 статті 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом. Разом з тим, положеннями статті 3 КПК України визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження.
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню до ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. При чому відомостями, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, є ознаки кримінального правопорушення та ознаки складу такого правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне. Якщо ж не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато.
За таких обставин, бездіяльність в сенсі Кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:
- надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР;
- наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення;
- невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.
Розглянувши подані скаржником до матеріалів скарги документи, слідчий суддя встановила таке.
Скаржник зазначає, що 29.07.2021року звернувся до Криворізького районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області заявою про кримінальне правопорушення. Відповідно до наявних у справі матеріалів вказана заява була зареєстрована в ЄО за № 10221, сектором кримінальної поліції проведено перевірку викладених в заяві фактів.
Як вбачається зі змісту скарги та матеріалів справи, Голова правління Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборності 7" ОСОБА_3 просила внести відомості до ЄРДР про те, що 04 червня 2021 року між ОСББ "Соборності 7" в особі голови правління ОСОБА_3 та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 укладено договір про надання малярних робіт та послуг склінення. На виконання умов договору, ОСББ здійснило авансовий внесок у розмірі 25098,75 грн., однак роботи, обумовлені договором, в повному обсязі протягом двух місяців не виконано.
Слідчий суддя зауважує, що за змістом частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.
В той же час, за змістом статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема договори та інші правочини, інші юридичні факти.
Згідно із частиною першою статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).
Здійснення правочину законодавством може пов`язуватися з проведенням певних підготовчих дій учасниками правочину (виготовленням документації, оцінкою майна, інвентаризацією), однак сутністю правочину є його спрямованість, наявність вольової дії, що полягає в згоді сторін взяти на себе певні обов`язки (на відміну, наприклад, від юридичних вчинків, правові наслідки яких наступають у силу закону незалежно від волі його суб`єктів).У двосторонньому правочині волевиявлення повинно бути взаємним, двостороннім і спрямованим на досягнення певної мети; породжуючи правовий наслідок, правочин - це завжди дії незалежних та рівноправних суб`єктів цивільного права.
Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України і відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України).
Відповідно до частини другої статті 16 цього Кодексу способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Застосування конкретного способу захисту порушеного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Як вбачається з матеріалів справи між Об"єднанням співвласників багатоквартирного будинку " ІНФОРМАЦІЯ_1 " та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 виникли правовідносини, пов"язані з виконанням договору про надання малярних робіт та послуг склінення. Порушення строків виконання договірних зобов"язань є підставою для цивільно-правової, господарсько-правової відповідальності, що настає за неналежне виконання договірного зобов"язання.
Суть заяви про внесення відомостей до ЄРДР зводиться до того, що контрагент за договором несвоєчасно виконує зобов"язання. В той же час, відомостей про вчинення злочину заява не містить.
Вимоги Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборності 7" до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 щодо виконання зобов"язань має вирушуватися за правилами цивільного/господарського судочинства.
Криворізьким районним управлінням поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області заява Голови Правління Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборності 7" ОСОБА_3 розглянута та, у зв"язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв"язку з цим внести відповідну інформацію до ЄРДР, складено висновок та заявника листом повідомлено про прийняте рішення.
Положення статті 214 КПК України свідчать про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається. При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.
Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень частини 1 статті 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у частини 4 статті 214 КПК України.
Окрім наведеного, вважаю необхідним зазначити, що завдання і функція слідчого судді, прийняття ним рішення, в тому числі при вирішенні скарг на бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей в ЄРДР, не може зводитись до формальної перевірки факту внесення чи невнесення в ЄРДР відповідних відомостей, а слідчий суддя згідно вимог статті 94 КПК України за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Разом з тим, обставини чи відомості, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, і які підлягають внесенню до ЄРДР в заяві ОСОБА_3 не зазначені.
Аналіз наведених положень національного права, встановлених обставин, дослідження доводів скарги та документів у даному провадженні дає підстави слідчому судді дійти висновку, що невнесення уповноваженою особою відомостей заяви ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення не є протиправним, та ніяким чином не порушують права заявника, а тому вимоги скарги, з підстав зазначених у ній, задоволенню не підлягають.
Доводи ж скаржника про бездіяльність Криворізького районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області не заслуговують на увагу, та спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами в їх сукупності, оскільки заява була зареєстрована.
За таких умов слідчий суддя доходить висновку, що в заяві Голови Правління Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку "Соборності 7" ОСОБА_3 не міститься відомостей про обставини, які можуть становити предмет перевірки із застосуванням процедур кримінального провадження, а викладені факти щодо неправомірної поведінки судді є лише припущенням, та можуть бути оскаржені в встановленому процесуальним законом порядку. Інших відомостей, які б містили ознаки кримінального правопорушення, в заяві не зазначено.
Отже, у вказаній заяві очевидно відсутні відомості, що свідчать або можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення, і така заява в розумінні ст. 214 КПК України не зумовлює обов`язок слідчого, прокурора внести викладені в ній відомості до ЄРДР.
Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру ; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
Відсутність у заяві та матеріалах скарги відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зумовлює відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 2, 26, 214, 303-304, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Криворізького районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Положення частини третьої статті 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 20 серпня 2021 року об 10.год.55 хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (м. Кривий Ріг, пр-т Миру 24, третій поверх).

Слідчий суддя: ОСОБА_1