н/п 1-кс/953/7246/21
"28" липня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
22.07.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , якій діє в інтересах ФОП ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, вилучене 03.08.2020 під час проведення обшуку нежитлових приміщень, за адресою: АДРЕСА_1 , які належать на праві власності ОСОБА_4 , накладеного ухвалою слідчого суді Київського районного суду м. Харкова від 11.09.2020, а саме на:
-інвентарізаційні записи, видаткові накладні та списання запасів на 18 арк.;
-мобільний телефон чорного кольору «Nokia» серійний номер НОМЕР_1 ;
-системний блок «Frime» чорного кольору з надписом всередині АТХ-FP400-8.
В обґрунтування клопотання заявник вказує, що всі необхідні слідчі дії у даному кримінальному провадженні проведені, виконана комп`ютерно-технічна експертиза, про що складено висновок, а тому подальше утримання арештованого майна, а саме комп`ютерної техніки та носіїв електронної інформації є безпідставним. Крім того посилається, що матеріалами кримінального провадження на теперішній час не встановлено, що майно, на яке накладено арешт, є доказом кримінального правопорушення.
Заявник в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.
Старший слідчий з ОВС першого ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_5 , до судового засідання не з`явилась, до суду надала заяву, в якій проти задоволення клопотання заперечує, посилаючись на те, що вилучені предмети та документи є речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки містять у собі інформацію, яка має доказове значення. На даний час триває проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи вилучених носіїв інформації та комп`ютерної техніки.
Слідчий суддя, вислухавши доводи представника заявника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.09.2020 накладений арешт на майно, яке було вилучене в ході проведення обшуку нежитлових приміщень, за адресою: АДРЕСА_1 , які належать на праві власності ОСОБА_4 , а саме на:
-інвентарізаційні записи, видаткові накладні та списання запасів на 18 арк.;
-мобільний телефон чорного кольору «Nokia» серійний номер НОМЕР_1 ;
-системний блок «Frime» чорного кольору з надписом всередині АТХ-FP400-8.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
Даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, слідчому судді не надано, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту з майна.
Обставини, встановлені ухвалою слідчого судді від 11.09.2020 при розгляді клопотання про арешт майна, не змінилися, а саме те, що арештоване майно є речовим доказом матеріальним об`єктом, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Заявником не доведена необхідність скасування застосованого судом арешту на майно в рамках кримінального провадження, оскільки на думку слідчого судді наявні ризики, передбачені абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1