УХВАЛА
Іменем України

04.08.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про накладення арешту на майно, подане слідчим Відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження за №0000373 від 30.07.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та додані до клопотання матеріали,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на кувалду, металеву решітку зі слідами речовини бурого кольору.

У клопотанні вказано, що проведеним досудовим розслідуванням було встановлено, що 30.07.2021 року, близько 08-00 год., на ділянці місцевості, яка розташована біля будинку АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_5 , з ознаками насильницької смерті

В ході досудового розслідування, під час проведення огляду місця події у період часу з 09-55 год., 30.07.2021 по 12-15 год. в домоволодінні розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , було вилучено кувалду, яку упаковано в паперовий конверт №3, металеву решітку зі слідами речовини бурого кольору, яку поміщено до прозорого поліетиленового пакету.

В обгрунтування клопотання вказано, що є речовими доказами, з метою їх збереження необхідно накласти арешт, оскільки не накладення арешту призведе до знищення та втрати слідів злочину, його пошкодженні, псуванні та знищенні або передачі, відчуженні третім особам, що не унеможливить проведення під час досудового розслідування відповідні судові експертизи та криміналістичні дослідження.

Слідчим ОСОБА_3 заявлено клопотання про проведення розгляду справи без його участі.
В судове засідання володілець майна не з`явився.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні Відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції перебуває кримінальне провадження за №0000373 від 30.07.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході проведення огляду місця події від 30.07.2021 року працівниками поліції вилучено кувалду, металеву решітку зі слідами речовини бурого кольору та постановою слідчого СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 від 30.07.2021 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000373.

Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, доводи слідчого про те, що вилучені речі із слідами речовини бурого кольору мають значення для розслідування кримінального правопорушення, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти арешт на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на кувалду, металеву решітку зі слідами речовини бурого кольору, які було вилучено 30.07.2021 року під час огляду місця події.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1