Справа № 369/2352/21
Провадження №1-кс/369/549/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.03.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000027 від 22.01.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
У провадженні Фастівського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000027 від 22.01.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
28.01.2021 року до Чабанівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області надійшла письмова заява від ПАТ «Укртелеком» про виявлення 21.01.2021 року факту крадіжки ТПП 50*2*0,4 560 м, ТПП 30*2*0,4 130 м, ТПП 20*2*0,4 165 м, ТПП 10*2*0,4 130 м, за адресою: с. Лісники, провулок Колгоспний, 10.
Досудовим розслідуванням встановлено, що до вчинення даного злочину причетні двоє осіб, які 07.01.2021 року близько 23 год. 00 хв. перебуваючи за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Лісники, пров. Колгоспний, поблизу буд. 10, проникли до кабельної каналізації, звідки викрали кабель зв`язку.
15.02.2021 року до відділення поліції №2 надійшло повідомлення від поліцейського СРПП ОСОБА_5 , про те, що 15.02.2021 близько 10 год. 20 хв. перебуваючи в складі СРПП люк 501 спільно з ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: смт. Чабани, вул. Машинобудівників, 15, було зупинено гр. ОСОБА_7 , у якого при собі була сумка з кабелем чорного кольору. В розмові гр. ОСОБА_7 повідомив, що вказаний кабель викрав в с. Лісники, пров. Колгоспний, 10. Просить на місце події направити СОГ.
15.02.2021 року в період часу з 10 год. 42 хв. до 10 год. 55 хв. слідчим Фастівського РУП, за участі ОСОБА_7 , проведено огляд місця події за адресою: смт. Чабани, вул. Машинобудівників, 15, під час якого виявлено сумку темно-синього кольору в середині якої знаходився Кабель ТПП різного діаметру та довжини в пластиковій обмотці чорного кольору з надписом «Одесакабель 2017 УКРТЕЛЕКОМ». В результаті огляду вилучено кабель ТПП різного діаметру та довжини в пластиковій обмотці чорного кольору з надписом «Одесакабель 2017 УКРТЕЛЕКОМ», який в порядку ст. 98 КПК України визнано речовим доказом.
Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000027 від 22.01.2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на речі вилучені під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 10 год. 42 хв. по 10 год. 55 хв. 15.02.2021 року а саме: кабель ТПП різного діаметру та довжини в пластиковій обмотці чорного кольору з надписом «Одескабель 2017 УКРТЕЛЕКОМ».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1