Справа № 308/5129/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 квітня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого П`ятого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 07.04.2021, за підозрою ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий П`ятого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 07.04.2021, за підозрою ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання мотивовано тим, що 08.04.2021 на адресу ТУ ДБР, розташованого у м. Львові, з Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону надійшли матеріали кримінального провадження № 0000013 від 07.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Як вказано у клопотанні, з отриманих матеріалів, які стали підставою, для внесення відомостей до ЄРДР відомо, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , інспектор прикордонної служби майстра начальник 2 групи інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ІНФОРМАЦІЯ_4 , використовуючи службове становище, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх діянь, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, розробив та застосовує схему одержання неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів від осіб, які займаються незаконним переміщенням тютюнових виробів через державний кордон України.
У клопотанні вказано, що 20.04.2021 близько 19.00 год. ОСОБА_3 , обіймаючи посаду інспектора прикордонної служби майстра начальника 2 групи інспекторів прикордонної служби відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ІНФОРМАЦІЯ_4 , всупереч інтересів служби та вимог ст.ст. 3, 6, 14, 19, 24, 33 Закону України «Про Державну прикордонну службу України», ст.ст. 6, 20 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст.ст. 3, 22, 24 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 11, 16, 49, Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, «Положення про відділ прикордонної служби Державної прикордонної служби України» що затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.04.2016 № 311, перебуваючи на території автомийки за адресою: АДРЕСА_1 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи умисно, із корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, одержав від ОСОБА_4 500 доларів США (згідно офіційного курсу НБУ становило 14000,05 грн.), за вчинення ним дій з використанням свого службового становища, які полягали в наданні 19.04.2021 ОСОБА_4 , за допомогою особистого мобільного телефону, службової інформації про час та місце несення служби прикордонними нарядами в районі 71, 72, 73, 74, 79 прикордонних знаків, за наявності якої ОСОБА_4 мав можливість безперешкодно незаконно переміщати через державний кордон України поза пунктом пропуску тютюнові вироби.
Як зазначає слідчий, 21.04.2021 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
У клопотанні вказано, що обґрунтованість підозри ОСОБА_3 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме допитами свідка ОСОБА_4 , протоколами проведення слідчих та процесуальних дій, а також іншими зібраними органом досудового розслідування доказами.
Слідчий зазначає, що в органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 може не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також можуть виникнути ризики передбачені ст. 177 КПК України.
В поданому клопотанні слідчий зазначає, що інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку ОСОБА_3 та відповідно до ст. 183 КПК України, йому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Слідчий просить: обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Холмовець, Виноградівського району, Закарпатської області, зареєстрованого у АДРЕСА_2 та фактично проживаючого у АДРЕСА_3 , інспектора прикордонної служби майстра відділення інспекторів прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ІНФОРМАЦІЯ_4 , молодшого сержанта, підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід тримання під вартою з утриманням в умовах Закарпатської УВП № 9 строком на 60 днів із можливістю внесення застави у розмірі вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки:- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; - не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; - утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; - здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що таке підлягає поверненню:
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.
По кожній справі, незалежно від її категорії, перше питання, яке вирішує суддя, слідчий суддя це підсудність.
Відповідно до п.6 ч.2 ст.412 КПК України, судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини, зокрема як порушення вимог п.1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності, внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (п.98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).
За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно з пунктом 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання; усі суб`єкти права власності рівні перед законом; права і свободи людини і громадянина захищаються судом; судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій її території; обов`язковість рішень суду є однією з основних засад судочинства (частина четверта статті 13, частина перша статті 55, частина п`ята статті 124, пункт 9 частини третьої статті 129).
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст.184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.
Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Відповідно, системний аналіз зазначених норм КПК України однозначно вказує на те, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повинні розглядатись слідчими суддями місцевого суду, в межах юрисдикції якого знаходяться слідчі підрозділи відповідних правоохоронних органів.
Фактичне місцезнаходження структурного підрозділу органу досудового розслідування є визначальним фактором для вирішення питання щодо місця розгляду слідчим суддею клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у даному випадку територіальна підсудність визначається за фактичним місцем розташування слідчого підрозділу відповідного держаного органу, який здійснює досудове розслідування.
Так, з матеріалів клопотання встановлено, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється п`ятим слідчим відділом (з дислокацією у місті Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, вказане зазначено у витягу з ЄРДР, що міститься в матеріалах клопотання.
Таким чином, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження має подаватися до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого фактично знаходиться орган досудового розслідування.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає розгляду.
Згідно інформації наявної у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням юридичної особи - Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, є вул. Кривоноса, 6, м. Львів, 79008.
Відомостей про реєстрацію п`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м.Ужгород) Територіального управління ДБР розташованого у м.Львові в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з місцезнаходженням в м.Ужгород, до матеріалів клопотання не надано. Положення про створення відповідного структурного підрозділу, зареєстрованого у встановленому законом порядку, до матеріалів клопотання не надано.
Таким чином, слідче управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, як орган досудового розслідування, перебуває в межах територіальної юрисдикції Личаківського районного суду м. Львова та поширює свою діяльність на Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Тернопільську області.
Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20) та в ухвалі від 13.05.2020 у справі № 643/7208/20 (пр. № 51-2272впс20).
Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що подане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не підлягає розгляду слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, а відповідно підлягає поверненню для подачі до належного суду.
Керуючись ст. ст. 38, 132, 295-1,372 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого П`ятого СВ ТУ ДБР, розташованого у м. Львові ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 07.04.2021, за підозрою ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, повернути особі яка його подала.
Копію ухвали разом з клопотанням та доданими до нього матеріалами невідкладно надіслати слідчому, роз`яснивши йому право на звернення до слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1