Справа № 276/1066/20
Провадження по справі 1-кс/276/142/20

У Х В А Л А
31 липня 2020 року смт. Хорошів

Слідчий суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,
слідчого СВ Хорошівського ВП ОСОБА_4 ,
захисника- адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області клопотання слідчого СВ Хорошівського ВП

Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000200 від 29.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Глезно Любарського району Житомирської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15, ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ :

31.07.2020 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 на 60 діб, без визначення розміру застави.
Слідчим відділенням Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження за підозрою ОСОБА_6 у закінченому замаху на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

В обґрунтування клопотання зазначено, що29 липня 2020 року близько 18 год. 30 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у приміщенні спальної кімнаті свого будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , в ході сварки із своєю співмешканкою ОСОБА_8 , на ґрунті особистих неприязних відносин з мотиву ревнощі, вирішив позбавити її життя, тобто вчинити її умисне вбивство шляхом спалення за таких обставин. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення умисного вбивства, ОСОБА_6 взяв із підсобного приміщення металеву п`яти літрову каністру з бензином та сірники і прийшов до приміщення будинку, де у спальній кімнаті знаходилась його співмешканка ОСОБА_8 . У ході сварки з нею, ОСОБА_6 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, бажаючи виконання злочинного наміру, спрямованого на вчинення умисного вбивства співмешканки, облив співмешканку ОСОБА_8 бензином в область життєво важливих органів, а саме: обличчя, шиї та грудної клітини. Усвідомлюючи намір співмешканця підпалити її, ОСОБА_8 піднялась з ліжка та почала бігти до приміщення веранди, де ОСОБА_6 наздогнав її та підпалив за допомогою сірників. Однак, охоплена полум`ям ОСОБА_8 в приміщенні веранди зірвала з себе палаючу футболку та загасила полум`я на собі.

Вказані обставини органом досудового розслідування попередньо кваліфіковані за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.

29.07.2020 о 19 год. 10 хв. ОСОБА_6 був затриманий працівниками поліції в АДРЕСА_1 в порядку ст. 208 КПК України.
30.07.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.
Подане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 без визначення розміру застави, обґрунтовувалось також наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, - можливістю переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, ризиком продовжити свою злочинну діяльність, а також неможливістю запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м"якого запобіжного заходу.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримали, надали пояснення аналогічні викладеним у клопотанні та просили клопотання задовольнити.
Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вказував, що правоохоронним органом невірно кваліфіковано діяння підозрюваного, зазначив, що у ОСОБА_6 не було прямого умислу на заподіяння смерті потерпілій, він міг довести дії до кінця, однак не зробив цього за власною волею. Просив застосувати до підозрюваного цілодобовий домашній арешт та врахувати, що він характеризується позитивно, не притягався до відповідальності, має бажання пролікувати потерпілу, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не доведені стороною обвинувачення.
Підозрюваний у судовому пояснив, що не мав умислу на вбивство співмешканки, конфлікт виник раптово під час сварки, він вилив трохи бензину з каністри на потерпілу, через деякий час кинув до її ніг сірник, а полум`я на потерпілій допоміг погасити, зірвавши з неї футболку. Просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Частиною першою статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний […] може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно із пунктом 2 частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Відповідно до частини 1 статті 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України враховує наявність таких обставин.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення
Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_6 підозрюється в закінченому замаху на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині - ОСОБА_8 , вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_6 , можливо, вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, що підтверджується, зокрема:
- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 29.07.2020, відповідно до якого в ході словесної перепалки ОСОБА_6 погрожував спалити ОСОБА_8 , після чого він обілляв потерпілу бензином та кинув на неї запалений сірник, як наслідок у потерпілої загорілася футболка та почали обгорати руки і шия, ОСОБА_6 не допоміг їй, а посміхався;
- протоколом огляду місця події від 29.07.2020, а саме домоволодіння по АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено полімерний пакет, вирізи з коврової дорожки, коробку сірників, металеву каністру, передню частину футболки білого кольору;
- протоколом затримання ОСОБА_6 від 29.07.2020 у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, згідно з яким підозрюваний вину визнав частково в частині того, що дійсно здійснив дії по обілянню бензином ОСОБА_8 та підпаленню останньої сірником, однак без умислу на вбивство;
- протоколами допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 від 29.07.2020;
- довідкою від 29.07.2020, виданою лікарем ОСОБА_11 , що підтверджує тілесні ушкодження потерпілої ОСОБА_8 ;

- довідкою від 29.07.2020, виданою лікарем ОСОБА_12 , що підтверджує алкогольне сп`яніння ОСОБА_6 , станом на 23 год. 30 хв.;

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.
У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливістю переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні, ризиком продовжити свою злочинну діяльність, а також неможливістю запобігання вказаним ризикам застосуванням більш м"якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого та прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки він не працює, постійного заробітку не має, за вчинення вказаного злочину останньому загрожує реальне покарання у виді позбавлення волі; незаконно впливати на потерпілу в даному кримінальному провадженні, так як спільно проживає з ОСОБА_8 протягом останніх 14 років за однією адресою в АДРЕСА_1 , а також на свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які проживають по сусідству з ним, та через це матиме реальну можливість впливати на потерпілу і свідків; продовжити свою злочинну діяльність, з огляду на те, що він, будучи пов`язаний спільним побутом з потерпілою ОСОБА_8 та з мотивів помсти останній за повідомлення про злочин працівникам поліції, матиме реальну можливість виконати свої умисні дії для доведення злочину до кінця.

Крім цього, вирішуючи питання про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України слідчий суддя враховує, зокрема: початкову стадію досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000200, розпочатого лише 29.07.2020, суть та характер кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України, що відноситься до особливо тяжкого, особу підозрюваного та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.
За таких фактичних обставин слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором у судовому засіданні доведено наявність відносно підозрюваного ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно обов`язково розглянути можливість застосування інших, більш м`яких альтернативних заходів, які зможуть забезпечити ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК.
Слідчим суддею враховується наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, сукупність відомостей про підозрюваного, який характеризується позитивно, неодружений, не працює, а тому, незважаючи на презумпцію свободи та невинуватості, наявні ризики, з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, виправдовують необхідність застосування до ОСОБА_6 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Водночас, відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи тяжкість злочину у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , а також те, що злочин вчинено із застосуванням насильства або погрозою його застосування, слідчий суддя, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе не визначати розмір застави.
Разом з тим, в клопотанні про обрання запобіжного заходу, як і в судовому засіданні, слідчим та прокурором не обґрунтовано необхідність встановлення максимального строку дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою для підозрюваного, а саме 60 діб. Слідчий суддя вважає за можливе визначити строк запобіжного заходу для підозрюваного 30 діб.
За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим та прокурором доведено наявність обставин, передбачених частиною 1 статті 194 КПК України та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28.08.2020 року, що не перевищує 30 діб, починаючи обрахунок з моменту фактичного затримання - з 19 год. 10 хв. 29.07.2020 року .
Керуючись ст.176 - 178, 183, 194, 196, 197, 208, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Хорошівського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000200 від 29.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, відносно ОСОБА_6 задовольнити частково.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 30 діб, а саме до 28.08.2020 року (включно).
Рахувати строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання з 19 год. 10 хв. 29.07.2020 року.
Строк дії ухвали встановити до 28.08.2020 року (включно).
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали буде оголошено о 16-00 год. 04.08.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали складено 04.08.2020 року.