Справа № 991/485/21
Провадження № 1-кс/991/504/21
УХВАЛА
28 січня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
адвоката ОСОБА_3
розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед», на бездіяльність Генерального прокурора, що подана у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 13.11.2020 під № 0002233 за ч.2 ст.364 КК України.

(1) Зміст поданої скарги
26.01.2021 судом отримано цю скаргу. У ній адвокат вказує, що 04.08.2020 компанія «Лорлі Інвестментс Лімітед» через представника подала до Офісу Генерального прокурора заяву про вчинення кримінального правопорушення. В ній йшлося про вчинення головою правління AT «Укрексімбанк» ОСОБА_5 та іншими посадовими особами банку кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
26.08.2020 слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва зобов`язав компетентну особу Офісу Генерального прокурора внести до ЄРДР відомості за заявою компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед».
Як зазначає скаржник, 13.11.2020 Офісом Генерального прокурора внесено відомості до ЄРДР за вказаною заявою. Його підслідність визначено за Національним антикорупційним бюро України. Однак, 13.11.2020 постановою прокурора було змінено підслідність у справі на Голосіївське УП ГУНП у м. Києві
Тому адвокат вказує, що 15.01.2021 представником компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» подано до Офісу Генерального прокурора клопотання про вирішення спору про підслідність у цьому провадженні. Станом на 26.01.2021 відповіді щодо розгляду клопотання, в порядку ст. 220 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), не отримано, спір про підслідність не вирішено.
У зв`язку з цим, у скарзі адвокат ОСОБА_4 просить:
-зобов`язати Генерального прокурора України ОСОБА_6 розглянути в порядку ст. 220 КПК клопотання компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» від 15.01.2021 року,
-вирішити в порядку ст. 218 КПК спір про підслідність у кримінальному провадженні № 0002233 шляхом доручення, відповідно до ст. 216 КПК, проведення досудового розслідування детективам Національного антикорупційного бюро України.
(2) Позиції учасників провадження
У судове засідання прибув представник компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» адвокат ОСОБА_3 . Він підтримав заявлену скаргу та просив її задовольнити.
Інші учасники у засідання не з`явилися. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК відсутність прокурора, бездіяльність якого оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги.
(3) Мотиви слідчого судді щодо розгляду скарги
При вирішенні даної скарги слід перевірити чи має слідчий суддя Вищого антикорупційного суду право здійснення судового контролю щодо неї, чи є скаржник суб`єктом звернення, чи оскаржується така діяльність та яке рішення слід прийняти.
(3.1) Щодо здійснення судового контролю у провадженні
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду уповноважений здійснювати функцію судового контролю на стадії досудового розслідування у загаданому кримінальному провадженні.
Згідно з ч. 2 ст. 33-1 КПК слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Вона встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно з приміткою до статті 45 КК України корупційним кримінальним правопорушенням відповідно до цього Кодексу вважається, зокрема, злочин, передбачений статтею 364 КК України.
Пункти 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК передбачають, зокрема, умову вчинення кримінального правопорушення керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, а також якщо розмір предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).
Слідчому судді надано копію листа, підписаного прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_7 , від 06.11.2020. Відповідно до його змісту Офісом Генерального прокурора 13.11.2020 було внесено відомості про кримінальне правопорушення за № 0002233, яке передбачене ч. 2 ст. 364 КК України.
Із змісту заяви про вчинення злочину слідує, що дії зазначені у ній вчинив, серед іншого, голова правління АТ «Укрексімбанк». Також там йдеться про спричинення шкоди держаним інтересам у сумі 1,9 млрд грн. Тобто розслідування здійснюється за ч. 2 ст. 364 КК України, а також наявні умови, визначені п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК.
Отже, слідчий суддя Вищого антикорупційного суду уповноважений розглядати подану скаргу.
(3.2) Щодо статусу компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» у кримінальному провадженні
Відповідно до ч.1 ст. 220 КПК, серед інших, потерпілий вправі звернутися до прокурора з клопотанням, бездіяльність якого ним же може бути оскаржена до слідчого судді (п.1 ч.1 ст.303 КПК).
Отже, слід перевірити чи є заявник - компанія «Лорлі Інвестментс Лімітед» потерпілим.
Згідно з ч. 1 ст. 55 КПК потерпілим у кримінальному провадженні може бути юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Частина друга цієї статті передбачає, що права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.
Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.
В силу ч. 5 ст. 55 КПК за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
Лише таким процесуальним рішенням слідчого чи прокурора припиняється статус потерпілої особи, яка подала заяву про злочин щодо неї, під час якого їй заподіяно, зокрема, майнової шкоди.
Слідчим суддею встановлено, що 04.08.2020 представником компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення. 26.08.2020 слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ухвалою зобов`язав уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора внести до ЄРДР відомості про злочин за заявою компанії.
28.10.2020 представником компанії до Офісу Генерального прокурора подано клопотання, у прохальній частині якого він, зокрема, просив забезпечити внесення відомостей до ЄРДР за їхньою заявою, а також вручення в порядку ст. 55 КПК компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» через представника пам`ятки про права та обов`язки потерпілого.
Однак, відповідно до наданих листів від 17.12.2020 та 06.01.2021 прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_8 повідомив, що наразі підстав для визнання компанії потерпілим немає, водночас постанови про відмову у визнані її потерпілим не приймалась.
Таким чином, як убачається з наявних матеріалів, постанови в порядку ч. 5 ст. 55 КПК про відмову у визнанні компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» потерпілим слідчий або прокурор не виносили. Відтак, компанія має статус потерпілого у кримінальному провадженні.
(3.3) Щодо оскаржуваної бездіяльності
У п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк.
Бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, передбачає три обов`язкові ознаки: (1) прокурор наділений обов`язком вчинити певну процесуальну дію, (2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк, (3) відповідна процесуальна дія прокурором у встановлений строк не вчинена.
Слідчим судом встановлено, що представник компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» звернувся до Генерального прокурора із клопотання в порядку статті 220 КПК. У клопотанні просив вирішити спір про підслідність кримінального провадження № 0002233.
Зокрема, стаття 220 КПК визначає порядок розгляду клопотань під час досудового розслідування. Відповідно до змісту частини першої вказаної статті клопотання, подане, серед іншого, потерпілим та його представником, прокурор зобов`язаний розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка його заявила. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Як вбачається з роздруківки із сайту Укрпошти щодо відстеження поштових відправлень, вказане клопотання було отримано 18.01.2021.
Однак, з того часу відомостей за результатами його розгляду від Офісу Генерального прокурора не отримано.
Отже, прокурор була наділена обов`язком розглянути вказане клопотання, вона була зобов`язана прийняти певне рішення впродовж трьох днів з моменту його отримання, чого не зробила.
Таким чином, суд робить висновок, що Генеральним прокурором було допущено бездіяльність, яка полягає у нерозгляді клопотання представника компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» упродовж встановленого строку.
(3.4) Щодо правових механізмів реакції слідчого судді на бездіяльність
Відповідно до частини другої статті 307 КПК за результатами розгляду скарги на бездіяльність під час досудового розслідування може бути, серед іншого, прийнято рішення про зобов`язання суб`єкта вчинити певну дію.
Оскарження бездіяльності щодо розгляду клопотання відповідно до вимог ст. 220 КПК передбачає необхідність зобов`язати уповноважену особу розглянути це клопотання.
Разом з тим, додаткова вимога, що міститься у прохальній частині поданої скарги, щодо зобов`язання Генерального прокурора вирішити клопотання певним чином виходить поза межі повноважень слідчого судді. Як було вказано у попередніх абзацах закон наділяє конкретного суб`єкта правом вирішувати подібні клопотання. Зазначення ж подібних вимог слідчим суддею буде носити ознаки втручання у діяльність цих суб`єктів.
На підставі викладеного, слідчий суддя:

- скаргу ОСОБА_4 задовольнити частково;
- зобов`язати Генерального прокурора розглянути в порядку, визначеному ст. 220 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання компанії «Лорлі Інвестментс Лімітед» від 15.01.2021, що подане у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 13.11.2020 під № 0002233 за ч.2 ст.364 КК України;
- в іншій частині скарги відмовити.

Слідчий суддя ОСОБА_1