печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю: адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 в порядку ст. 303 КПК України щодо скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України у кримінальному провадженні № 0004723 від 27.10.2019 року,-

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді надійшла скарга захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 в порядку ст. 303 КПК України щодо скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України у кримінальному провадженні № 0004723 від 27.10.2019 року.

Скарга мотивована тим, що Печерським УП ГУНП у м. Києві розслідується кримінальне провадження №0004723 від 27.10.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України. Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурором Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_6 . Як зазначає захисник, ОСОБА_5 не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, у порядку передбаченому КПК України, тому він не набув статусу підозрюваного у кримінальному провадженні №004723 від 27.10.2019 року.

У судовому засіданні захисник скаргу підтримав, просив задовольнити.

Прокурор проти задоволення скарги заперечував,зазначивши, що 31.01.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України належним чином. Вказав, що повідомлення про підозру неодноразово направлялося за всіма відомими адресами, зокрема, за адресою, яку підозрюваний ОСОБА_5 вказав в заяві до Директора Національного антикорупційного бюро України від 04.12.2019 року, а саме: АДРЕСА_1 . Також, повідомлення про підозру направлялось за наступними адресами, а саме: АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 .; АДРЕСА_4 .

Вислухавши позицію сторін, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Печерським УП ГУНП у м. Києві розслідується кримінальне провадження №0004723 від 27.10.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

31.01.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України

Відповідно до статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Статтею 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Як вбачається з матеріалів справи, 31.01.2020 року на адресу, яку підозрюваний ОСОБА_5 зазначив у заяві до Директора національного антикорупційного бюро України, як таку за якою проживає, а саме: АДРЕСА_1 , направлено повідомлення про підозру.

Також, повідомлення про підозру направлялось за всіма відомими адресами, а саме: АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 .; АДРЕСА_4 .

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому слідчий суддя зазначає, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_5 повідомлено у порядку, передбаченому КПК України, а тому немає підстав для скасування повідомлення про підозру, у зв`язку із чим у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 9, 22, 26, 276-278, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
У задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 в порядку ст. 303 КПК України щодо скасування повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України у кримінальному провадженні № 0004723 від 27.10.2019 року, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1