Справа № 494/220/19
Провадження № 1-кп/508/55/20
У Х В А Л А
Іменем України

"14" грудня 2020 р. смт. Миколаївка

Миколаївський районний суд Одеської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря с/з - ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5
перекладача: ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Миколаївка Миколаївського району Одеської області кримінальне провадження № 0000196 від 25.06.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 310 КК України -
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Миколаївського районного суду знаходиться зазначене кримінальне провадження.
Прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, згідно якого просив продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора про продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_5 , просив змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, а також наполягав на зменшенні розміру застави.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу обраного строку суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити інші дії, вичерпний перелік яких визначений даною нормою процесуального права.
Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, а згідно ч. 3 ст. 199 КПК України також і те, що заявлені ризики не зменшилися.
Розглянувши клопотання прокурора, заслухавши думку учасників процесу, оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема тяжкість покарання у разі визнання винуватим обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, обставини, які свідчать про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході не відпали; наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які не перестали існувати, а також особу обвинуваченого, вік, стан здоров`я та стадію розгляду кримінального провадження.
Суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 .
Враховує також суд і те, що відносно ОСОБА_4 неодноразово обирався і продовжувався запобіжний захід, а також те, що в провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області на розгляді перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000064 від 09.02.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 309 КК України, які були вчинені останнім під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000196 від 25.06.2018 року.
При цьому, враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином суд вважає, що ОСОБА_4 необхідно призначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, роз`яснивши, що у відповідності до ч. 8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена сума застави звертається на користь держави.
Суд, заслухавши думку прокурора, який просив суд продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою, заслухавши думку обвинуваченого та захисника які заперечували проти продовження строку тримання під вартою та клопотали про обрання більш м`якого запобіжного заходу, враховуючи матеріали кримінального провадження, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження, приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів.
На підставі викладеного, керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 і його захисника, адвоката ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт - відмовити
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор (№ 21)» обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) діб задовольнити частково.
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) діб, тобто до 20 години 00 хвилин 11 лютого 2020 року, включно.
Визначити розмір застави обвинуваченому ОСОБА_4 в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160,00 грн. (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят гривень).
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , у разі внесення застави, такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду, а в разі неможливості з`явитися з поважних причин заздалегідь про це повідомити суд;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку.
У разі внесення застави і з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
В разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, підозрюваному.
Копію ухвали надіслати ДУ «Одеський слідчий ізолятор (№ 21)» - для виконання.
На ухвалу може бути подана апеляція до Одеського апеляційного суду протягом 7 діб з дня наступного після її проголошення, через Миколаївський районний суд Одеської області, а особою, що утримується під вартою протягом цього ж строку з моменту отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1