УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 січня 2021 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора: ОСОБА_3 , підозрюваного: ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шепетівка Хмельницької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , одруженого, має двох малолітніх дітей, не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.
Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_4 відповідно до Наказу Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» №7-к від 05 липня 2019 призначений на посаду начальника відділу лісового господарства ДП «Шепетівський військовий лісгосп».

Відповідно до посадової інструкції №3 головного лісничого ДП «Шепетівський військовий лісгосп», встановлено, що ОСОБА_4 , окрім іншого, здійснює функції щодо організації проведення лісогосподарських, лісокультурних і агролісомеліоративних робіт, розробку, керування і контроль виконання заходів по відведенню лісосік головного та проміжного користування, по проведенню рубок догляду за лісом і рубок головного користування, відпуск лісу на корені, охороні від незаконних рубок, здійснює в зоні діяльності підприємства державний контроль за дотриманням правил лісокористування, охорону і захисту лісів, оформляє лісорубні квитки на право рубки та відпуск лісу. Має право, крім іншого, залежно від обставин вносити необхідні зміни в технологію та організацію лісозаготівельних робіт та лісогосподарських робіт, давати вказівки керівникам лісництв по організації лісогосподарських робіт, та інше.

Головний лісничий несе відповідальність в межах визначених діючим законодавством України про працю, адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Поряд з цим, ОСОБА_7 відповідно до Наказу Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» №99-к від 30 червня 2020 призначений на посаду лісничого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до посадової інструкції № ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 , виконує функції, в тому числі, координує роботу старших майстрів лісу, майстрів лісу, лісової охорони та майстрів на заготівлі лісу і вивозці лісопродукції, розробляє і виконує заходи по підвищенню продуктивності лісів, зобов`язаний організовувати розробку і веде контроль за виконанням наступних заходів, щодо відводу лісосік головного і проміжного користування, проведення рубок головного користування, проведення рубок догляду за лісом, захист лісу від самовільних рубок, та інше.

Окрім того, лісничий забезпечує внесення поточних змін в матеріали лісовпорядкування, в книзі обліку лісового фонду і в книзі розходу лісу, проводить контроль за їх веденням; має право, в тому числі залежно від обставин вносити необхідні зміни в технологію та організацію лісозаготівельних робіт та лісогосподарських робіт, давати вказівки старшим майстрам лісу по організації лісогосподарських робіт, та інше; несе відповідальність в межах визначених діючим законодавством України про працю, адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , маючи злочинний умисел направлений на здійснення незаконної порубки лісу, вступили в злочину змову, з метою реалізації своїх протиправних дій, розробили план з організації видачі лісорубного квитка ІНФОРМАЦІЯ_3 на проведення прохідної рубки у кварталі 19 виділ 32 площею 6 га.

Реалізуючи свій єдиний злочинний умисел, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою, виконали дії, направленні на здійснення незаконної порубки дерев за наступних обставин.

Так, ОСОБА_7 , усвідомлюючи, що в проекті організації розвитку лісового господарства Шепетівського військового лісгоспу ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розділі «Фонд насаджень, що потребують рубок догляду» відсутні відомості про проведення лісозаготівельних робіт у кварталі 19 виділ 32, тобто вони не запроектовані, а також не зважаючи на те, що згідно таксаційного опису відомостей поквартальних підсумків Проекту організації та розвитку лісового господарства Вінницького військового лісництва Шепетівського військового лісгоспу ДП «Івано-Франківський військовий ЛІСПРОМКОМБІНАТ» інв. № 113 за 2015 рік, повнота насаджень в даному кварталі та виділі складає 0,70, що не відповідає п. 13 «Правил поліпшення якісного складу лісів» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2007 року № 724, де зазначено, що прохідні рубки при повноті 0,80 і нижче не проектуються, надав вказівку помічнику лісничого ОСОБА_8 , та майстрам лісу ОСОБА_9 і ОСОБА_10 на огляд кв. 19 вид. 32 та складання польової-перелікової відомості. На виконання даної вказівки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 і ОСОБА_10 було складено польову-перелікову відомість, в яку внесена інформація про кількісні та якісні показники деревостану, та надано її ОСОБА_7 .

У подальшому, ОСОБА_7 підготував заявку на використання лісових ресурсів, до якої долучив, окрім іншого, польову-перелікову відомість, та надав її ОСОБА_4 для виписки лісорубного квитка.

В свою чергу ОСОБА_4 , реалізуючи спільний злочинний умисел направлений на незаконну рубку дерев, 17.08.2020 виписав лісорубний квиток серії ІФ ЛРК № 008631 за порядковим номером 15, за яким надав дозвіл ІНФОРМАЦІЯ_3 на проведення прохідної рубки у кварталі 19 виділ 32 площею 6 га.

На підставі вказаного лісорубного квитка за вказівкою ОСОБА_7 помічник лісничого ОСОБА_8 , майстри лісу ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та помічник вальщика лісу ОСОБА_12 здійснили вирубку дерев у кварталі 19 виділу 32, Вінницького військового лісництва Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» (територія Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області).

В ході огляду місця події від 17.09.2020, проведеного на території Вінницького військового лісництва ДП « ІНФОРМАЦІЯ_4 », що розташоване в межах Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області, виявлено 59 пнів різних дерев та діаметрів, а саме : «Дуб» в кількості 19 дерев наступними діаметрами - 62 см, 48 см, 38 см, 40 см, 34 см, 32 см, 30 см, 22 см, 36 см, 20 см, 40 см, 30 см, 52 см, 26 см, 54 см, 48 см, 26 см, 24, см, 28 см, «Дуб сухий» в кількості 16 дерев наступними діаметрами -24 см, 30 см, 34 см, 34 см, 30 см 38 см, 28 см, 30 см, 36 см, 40 см, 28 см, 30 см 36 см 34 см 36 см 24 см, «Граб» в кількості 15 дерев наступними діаметрами 14 см, 18 см, 16 см, 22 см, 14 см, 46 см, 10 см, 10 см, 28 см, 26 см, 30 см, 12 см 24 см, 30 см, 14 см, «Граб сухий» в кількості 1 дерево з діаметром -28 см, «Осика» в кількості 4 дерев з наступними діаметрами 34 см, 36 см, 38 см, 42 см, «Осика суха» в кількості 3 дерев з наступними діаметрами 36 см, 38 см, 46 см, «Берест» в кількості 1 дерево з діаметром 16 см.

Відповідно до акту Держаної екологічної інспекції № 538/ВН від 18.09.2020 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп», встановлено, що 17.08.2020 ДП «Шепетівським військовим лісгоспом» за порядковим номером 15 було виписано лісорубний квиток серії ІФ ЛРК № 008631 та надано дозвіл Вінницькому лісництву на проведення прохідної рубки у кварталі 19 виділ 32 площею 6 га. Згідно даного лісорубного квитка дозволяється заготовити 78 м3 деревини. Ліквідної 42 м3, в тому числі ділової 3 м3. Ділянка в натурі відмежована, остовблена, в стадії розробки. У вказаному лісорубному квитку в стрічці «На підставі» зазначено, що він виписаний на підставі матеріалів лісовпорядкування, проте зазначений захід, тобто рубка догляду прохідна, у матеріалах лісовпорядкування не запроектований, що не відповідає п. 4 «Правил поліпшення якісного складу лісів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2007 № 724, де зазначено, що підставою для рубок, формування і оздоровлення лісів є матеріали лісовпорядкування та обстежень, які проводяться власниками лісів або постійними лісокористувачами. Крім того, повнота насадження становить 0,70, що не відповідає п. 13 «Правил поліпшення якісного складу лісів» де зазначено, що прохідні рубки при повноті 0,80 і нижче не проектуються.

В ході огляду місця події від 17.09.2020 проведеного на території Вінницького військового лісництва ДП «Шепетівський військовий лісгосп», що розташоване в межах Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області виявлено 59 пнів різних дерев та діаметрів, а саме: «Дуб» в кількості 19 дерев наступними діаметрами - 62 см, 48 см, 38 см, 40 см, 34 см, 32 см, 30 см, 22 см, 36 см, 20 см, 40 см, 30 см, 52 см, 26 см, 54 см, 48 см, 26 см, 24, см, 28 см, «Дуб сухий» в кількості 16 дерев наступними діаметрами -24 см, 30 см, 34 см, 34 см, 30 см 38 см, 28 см, 30 см, 36 см, 40 см, 28 см, 30 см, 36 см, 34 см, 36 см, 24 см, «Граб» в кількості 15 дерев наступними діаметрами 14 см, 18 см, 16 см, 22 см, 14 см, 46 см, 10 см, 10 см, 28 см, 26 см, 30 см, 12 см 24 см, 30 см, 14 см, «Граб сухий» в кількості 1 дерево з діаметром -28 см, «Осика» в кількості 4 дерев з наступними діаметрами 34 см, 36 см, 38 см, 42 см, «Осика суха» в кількості 3 дерев з наступними діаметрами 36 см, 38 см, 46 см, «Берест» в кількості 1 дерево з діаметром 16 см.

Окрім того, згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 6640/20-21 від 09.10.2020 загальний розмір шкоди, заподіяної лісовому господарству внаслідок незаконної вирубки 59 різних за якісним станом (сироростучі, сухостійні) дерев породи «Дуб», «Граб», «Берест», «Осика», у кварталі 19 виділі 32 Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп», становить 263020,70 грн., що більше, ніж у 60 разів, перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Разом з тим, за результатами експертних досліджень, виявлені наступні ознаки істотної шкоди, а саме: у місцях видалення дерев погіршились породний склад та якісний стан, водоохоронні, екологічні, еко-біологічні, технічні властивості та захисні: пилозатримуюча, вітро-, грунтозахисна функції лісового насадження; відбулась негативна зміна лісогосподарських умов у виділі 32 кварталу 19 ДП «Шепетівський військовий лісгосп», на території Павлівської сільської ради Калинівського району, Вінницької області.

Таким чином, вказані дії ОСОБА_4 , спільно з ОСОБА_7 призвели до незаконної порубки лісу, та завдання шкоди державі в особі ДП «Шепетівський військовий лісгосп», на суму 263020,70 грн., яка згідно з пунктом 2 примітки до ст. 246 КК України, на момент вчинення злочину у шістдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів.

Отже, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке кваліфіковано за ч. 4 ст. 246 КК України незаконна порубка дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки.
На думку слідчого, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченому ч. 4 ст. 246 КК України у повній мірі підтверджується зібраними на данному етапі досудового розслідування доказами, а саме: оглядом місця події від 17.09.2020, проведеного на території ІНФОРМАЦІЯ_2 ДП « ІНФОРМАЦІЯ_4 », що розташоване в межах Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області; актом Держаної екологічної інспекції №538/ВН від 18.09.2020 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп»; висновком судової інженерно-екологічної експертизи №6640/20-21 від 09.10.2020; лісорубним квитком серії ІФ ЛРК №008631 від 17.08.2020 виданим ДП «Шепетівським військовим лісгоспом» за порядковим номером 15; копіями матеріалів лісовпорядкування, а саме: «Проектом організації розвитку лісового господарства ІНФОРМАЦІЯ_5 » та « ІНФОРМАЦІЯ_6 лісгоспу ДП «Івано-Франківський військовий ЛІСПРОМКОМБІНАТ» інв. № 113 за 2015 рік; допитом свідка майстра ОСОБА_9 та іншими доказами у їх сукупності.

Внесення клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 викликано наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зокрема, ризик незаконного впливу на свідка, а саме, користуючись своїм службовим становищем зумовленими посадою головного лісничого ДП «Шепетівський військовий лісгосп», ОСОБА_4 може впливати на свідка ОСОБА_9 , який являється його підлеглим, з метою зміни останнім показів.
Крім того, ОСОБА_4 може незаконно впливати на іншого підозрюваного ОСОБА_7 , який також є його підлеглим та спільником вчинення злочину з метою зміни останнім свої показань.
Ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду полягає у тому, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років.
Ризик знищення, приховування або спотворення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення полягає у тому, що досудове розслідування триває, в ході якого, на даний час, не встановлено усіх об`єктивних обставин вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення.
З огляду на вищезазначене, також наявна вірогідність, а отже і ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання заявленим ризикам.
Також, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, те що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, об`єктивна сторона якого полягає в незаконній порубці дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки, застосування застави у розмірі, меншому ніж шістдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 131 820 грн. не зможе забезпечити виконання підозрюваним обов`язків, покладених судом у разі внесення застави.
На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задоволити.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою. На питання суду зазначив, що ОСОБА_4 не з"явився на розгляд клопотання до Вінницького міського суду Вінницької області, призначеного 30.12.2020 о 15:35 год., повідомити відповідно до вимог КПК України не було можливості.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечили щодо застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили застосувати запобіжний захід не пов"язаний із триманням під вартою, з можливістю надання останньому працювати та заробляти кошти на існування своєї родини. Так, ОСОБА_4 зареєстрований та має постійне місце проживання, де проживає разом зі своєю дружиною та двома малолітніми дітьми, на даний час хоча не офіційно ОСОБА_4 працює, раніше не судимий. Крім того, 30.12.2020 року ні ОСОБА_4 ні захисника не було повідомлено про те, що взагалі існує клопотання відносно підозрюваного ОСОБА_4 щодо застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою. 29.12.2020 сторона захисту до 16:00 години знаходилася у приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області, оскільки слідчий суддя ОСОБА_13 розглядав інше клопотання відносно підозрюваного ОСОБА_4 щодо продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту, в якому було відмовлено з процесуальних питань, після чого його підзахисний поїхав додому в Хмельницьку обл. про інше клопотання повідомлений не був. Тобто, враховуючи вищезазначене можна сказати, що ризики не обгрунтовані, ОСОБА_4 не був повідомлений про розгляд даного клопотання, раніше знаходячись під домашнім арештом ОСОБА_4 покладених обов"язків не порушував, від досудового слідства не переховувався, а тому дане клопотання безпідставне.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження № 0000060, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про тримання під вартою, враховуючи наступне.
Відповідно до ч.ч.1- 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

2. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

3. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування .

Згідно з частиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
З матеріалів справи вбачається, що 25 червня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000060 внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до семи років, а тому враховуючи обставини кримінального правопорушення, їх наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, слідчий суддя під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи без застосування запобіжного заходу може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків у зазначеному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або ж вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Однак, прокурором в ході розгляду даного клопотання не доведено, що вказані обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, оскільки ОСОБА_4 раніше не судимий, зареєстрований та має постійне місце проживання, де проживає разом зі своєю дружиною та двома малолітніми дітьми, має позитивну характеристику з місця проживання, що в сукупності дає підстави для висновку про наявність соціальних зв`язків підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Крім того, при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не затримувався в порядку статті 208 КПК України та самостійно прибув до суду.

Посилання прокурора на те, що ОСОБА_4 не з"явився на розгляд клопотання до Вінницького міського суду Вінницької області, призначеного 30.12.2020 о 15:35 год., судом до уваги не приймається, оскільки в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 в той день перебував у приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області на розгляді іншого клопотання до 16:00 години та дану обставину не заперечив прокурор.

Таким чином, оцінюючи в сукупності усі вищенаведені обставини, беручи до уваги міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність постійного місця проживання та місця роботи, наявність родини, відсутність судимостей, слідчий суддя дійшов висновку про достатніcть підстав для переконання про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі.

Виходячи із практики Європейського суду з прав людини, суди, перевіряючи законність та обґрунтованість продовження тримання заявниці під вартою, незмінно посилались на тяжкість обвинувачень як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини. Однак суд неодноразово відзначив, що, хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховуватися від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину (справа «Мамедова проти Росії»).

Так, на думку суду, сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою, а відтак слідчий суддя приходить до переконання про доцільність відмови в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до частини першої та другої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи вимоги статті 181 КПК України, вважає за можливе та необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, так як даний запобіжний захід зможе запобігти ризикам зазначеним у ст. 177 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 179, 184, 186, 193, 196, 400 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання задоволити частково.

В обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період доби, а саме: з 22:00 год. до 06:00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 24:00 години 29 січня 2021 року.
Покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки, а саме:
прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою у визначений ними час;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, службовими особами Державного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп», за винятком проведення слідчих дій з одночасною участю підозрюваного та зазначених вище осіб.
На ухвалу може бути подана апеляція до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: