Справа № 645/4470/20
Провадження № 1-кс/645/1086/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 серпня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
скаржника ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові скаргу ОСОБА_3 про зобов`язання внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

встановив:

Скаржник ОСОБА_3 звернулася до Фрунзенского районного суду м. Харкова зі скаргою, в якій просить Харківську місцеву прокуратуру № 3 внести відомості за її заявою від 23.07.2020 року про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 384 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На обґрунтування скарги ОСОБА_3 посилалася на те, що 23.07.2020 року в провадженні Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області (слідчий ОСОБА_4 ) перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 за ст.ст.139, 358 КК України відносно службових осіб Комунального некомерційного підприємства «Міська стоматологічна поліклініка № 3» Харківської міської ради (далі КНП «Міська стоматологічна поліклініка № 3» ХМР). Ознайомившись з протоколом засідання комісії головним лікарем КНП «Міська стоматологічна поліклініка № 3» ХМР від 13.08.2019 року ОСОБА_3 дізналася, що головний лікар КНП «Міська стоматологічна поліклініка № 3» ХМР ОСОБА_5 в процесі досудового розслідування послідовно та наполегливо стверджує, що саме ОСОБА_3 відмовлялася лікуватися та протезуватися у вказаній поліклініці, що не відповідає дійсності. ОСОБА_3 вважає, що саме такі неправдиві відомості ОСОБА_5 надавав слідчому під час допиту, але на її вимогу її і доці не ознайомили з матеріалами досудового розслідування, протоколів допиту ОСОБА_5 вона не бачила. Проте ОСОБА_3 вважає, що ОСОБА_5 , заперечуючи той факт, що ОСОБА_3 наполягала на наданні їй належної медичної допомоги, вчиняє злочин, передбачений ст.384 КК України, а тому у своїй скарзі від 23.07.2020 року на адресу Харківської місцевої прокуратури № 3 просила внести відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 384 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповіді про наслідки розгляду вказаної скарги в порядку ст.214 КПК України вона і досі не отримала.

У судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 підтримала скаргу у повному обсязі та просила її задовольнити.

Прокурор Харківської місцевої прокуратуцри № 3 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги були повідомлені своєчасно та належним чином, неявка слідчого та прокурора, у відповідність до положень ч.3 ст.306 КПК України, не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, заслухавши думку скаржника, перевіривши матеріали скарги, додані до неї документи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 23.07.2020 року до Харківської місцевої прокуратури № 3 звернулася ОСОБА_3 із скаргою, в якій зазначала, що в протоколі засідання комісії КНП «Міська стоматологічна поліклініка № 3» ХМР від 13.08.2019 року головний лікар вказаного закладу ОСОБА_5 вказує, що ОСОБА_3 відмовлялася лікуватися та протезуватися у вказаній поліклініці, що не відповідає дійсності, а тому в порядку, передбаченому ст.214 КПК України, ОСОБА_3 просить внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ст.384 КК України за фактом надання гр. ОСОБА_5 завідомо неправдивих відомостей.

Проте до теперішнього часу відомості про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені.

Згідно зі ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Так, ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

В той же час положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відсутність визначення процесуальним законом приводів і підстав до початку кримінального провадження на практиці врегульовано Порядком
ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх
справ України 08.02.2019 року № 100, де зазначено, що джерелом інформації про вчинення кримінального правопорушення та інші події, зокрема, є письмові заяви (повідомлення) осіб, які надходять до органу (підрозділу) поліції, які фактично є ні чим іншим, як приводами до початку кримінального провадження, а підставами - наявність у джерелі інформації даних про ознаки кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки криміннального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Диспозицією ч. 1 ст.384 КК України передбачено кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання свідка, потерпілого, завідомо неправдивий висновок експерта, спеціаліста, складені для надання або надані органу, що здійснює досудове розслідування, виконавче провадження, суду, Вищій раді правосуддя, тимчасовій слідчій чи спеціальній тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради України, подання завідомо недостовірних або підроблених доказів, завідомо неправдивий звіт оцінювача про оцінку майна, а також завідомо неправильний переклад, зроблений перекладачем у таких самих випадках,ч.2 цієї ж статті - ті самі дії, поєднані з обвинуваченням у тяжкому чи особливо тяжкому злочині, або зі штучним створенням доказів обвинувачення чи захисту, а також вчинені з корисливих мотивів.
Слідчий суддя зазначає, що у заяві від 23.07.2020 року ОСОБА_3 не було викладено конкретних фактичних обставин (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), що можуть свідчити про вчинення головним лікарем КНП «Міська стоматологічна поліклініка № 3» Харківської міської ради ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України.

Показання свідка чи потерпілого є неправдивими, якщо полягають у повідомленні недостовірних відомостей про факти та обставини, що мають значення для відповідного провадження.Відповідальність за ст. 384 КК настає лише за умови, якщо свідка, потерпілого у встановленому законом процесуальному порядку (розписка, присяга) було попередньо попереджено про кримінальну відповідальність за давання неправдивих показань. Відсутність такого попередження і належного процесуального його оформлення виключає відповідальність за ст. 384 КК України. Завідомо неправдиві показання утворюють склад цього кримінального правопорушення , якщо вони дані уповноваженій на те особі, у встановленому законом порядку і належним чином процесуально оформлені.
Проте, зі змісту скарги ОСОБА_3 від 23.07.2020 року, наданих нею пояснень слідчому судді, з`ясовано, що завідомо неправдиві відомості містяться в протоколі засідання комісії КНП «Міська стоматологічна поліклініка № 3» ХМР від 13.08.2019 року, матеріали досудового розслідування їй для ознайомлення не надавалися, їй не відомо чи допитувався головний лікар вказаного закладу ОСОБА_5 в процесі досудового розслідування та які саме відомості він надавав в процесі таких допитів, хоча сама ОСОБА_3 не позбавлена можливості ознайомитися із змістом кримінального провадження, внесеного за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З урахуванням викладеного, зазначені заявником обставини у заяві від 23.07.2020 року, не є такими, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 384 КК України, через відсутність в ній відомостей згідно ч. 5 ст. 214 КПК України для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у зв`язку із чим скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 про зобов`язання Харківську місцеву прокуратуру № 3 внести відомості за її заявою від 23.07.2020 року про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 384 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя -