Провадження № 1-кс/760/7057/20
У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3
про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000091 від 03.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000091 від 03.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Як зазначається в клопотанні, слідчим управлінням ГУ ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000091 від 03.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Подане клопотання обґрунтовується тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), ОСОБА_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), ОСОБА_10 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ), перебуваючи на території м. Києва, Київської області та низки інших областей, організувавши злочинну схему з надання послуг по мінімізації податкових зобов`язань, документального прикриття безтоварних операцій підприємствам реального сектору економіки України шляхом переведення безготівкових коштів у готівку, штучно формуючи податковий кредит з ПДВ, використовуючи реквізити підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, які входять до транзитно-конвертаційної групи, в період з 01.01.2019 по 01.07.2020 сформували податковий кредит з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, зокрема, сприяли в ухиленні від сплати податків ТОВ «Дистриб`юторська Компанія «Фарматек» (код 21637109) на загальну суму понад 8 379 876 грн., що підтверджується висновком експертного дослідження №2-24/07/2020-дос.
У клопотанні вказується, що під час досудового розслідування кримінально провадження встановлено, що вищевказані особи, діючи умисно з метою надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань, документального прикриття безтоварних операцій підприємствам реального сектору економіки України, використовують реквізити ряду суб`єктів підприємницької діяльності, у тому числі ТОВ «Торгово-Будівельна Група «Обеліск» (), ТОВ «Винвестагро» (), ТОВ «Бестагропром» (), ТОВ «Агросегмент» (), ТОВ «Айтлімітед» (), ТОВ «Гаредстоун» (), ТОВ «ВайтКорпЮа» (), ТОВ «Тайп-Пром» (), ТОВ «Бестсоюз» (), ТОВ «Рекрут Груп» (), ТОВ «Станкорт» (), ТОВ «Софткорт» (), ТОВ «Сорт Груп» (), ТОВ «Фінанс-Глобал Груп» (), ТОВ «Сигмат» (), ТОВ «Прайм Омега» (), ТОВ «Промглобторг ЛТД» (), ТОВ «ТД Ромбуд» (), ТОВ «Бетагро» (), ТОВ «Платінум ІНВ» (), ТОВ «БрендінгПром» (), ТОВ «ОранджПром» (), ТОВ «Всеукраїнський Будівельний Альянс» (), ТОВ «ГлобалДрим» (), ТОВ «МунШайн» (), ТОВ «Деснянський Альянс» (), ТОВ «Репорт Груп» (), ТОВ «Фінанс Стрім» (), ТОВ «Корба Груп» (), ТОВ «Ванпро» (), ТОВ «Агроинтер» (), ТОВ «Спарта Люкс» (), ТОВ «Мегабуд-С» (), ТОВ «Юга-Траст» (), ТОВ «Метстілпром» (), ТОВ «МортрастЛімітед» (), ТОВ «Антлантік Союз» (), ТОВ «Елма Торг» (), ТОВ «ДейтЛімітед» (), ТОВ «ЛіренБест» (), ТОВ «Ерра Група» (), ТОВ «Альта Торг» (), ТОВ «Вест Тайп» (), ТОВ «Оксі Торг» (), ТОВ «МірландІнвест» (), ТОВ «БлексІнвест» (), ТОВ «Астон Союз» (), ТОВ «Євровестплюс» (), ТОВ «Євроторгпром» (), ТОВ «Вакбилд» (), ТОВ «Бактерс» (), ТОВ «Аморок» (), ТОВ «Ваилдер» (), ТОВ «Агроинтер» (), ТОВ «Євроторггранд» (), ТОВ «Євростейтком» (), ТОВ «Азовлоджистік» (), ТОВ «НордоптЛімітел» (), ТОВ «Євродонбудстандарт» (), ТОВ «Олімс Союз» (), ТОВ «Лімі Інвест» (), ТОВ «Афірмгруп» (), «Сигета» (), ТОВ «Грін Скай» (), ТОВ «Турнет» (), у яких відсутні необхідні умови для здійснення господарської діяльності, відсутні основні фонди, технічний персонал, виробничі активи, складські приміщення, транспортні засоби. В подальшому грошові кошти група підприємств перераховує між собою з рахунку на рахунок з метою завищення ціни на товари (роботи, послуги).
У клопотанні також вказується, що відповідно до наявної в органу досудового розслідування інформації, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , здійснює реєстрацію, перереєстрацію суб`єктів підприємницької діяльності, задіяних в протиправній діяльності, здійснює юридичне супроводження та спілкування з клієнтами. Також встановлено, що ОСОБА_5 користується транспортним засобом SUBARU OUTBACK (колір-білий), д.н.з. НОМЕР_1 .
29.09.2020 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03.09.2020 автомобіля SUBARU OUTBACK (колір-білий), державний номерний знак: НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , яким фактично користувався ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було виявлено та вилучено мобільний телефон, дозвіл на вилучення якого ухвалою слідчого судді від 03.09.2020 надано не було.
30.09.2020 проведено огляд тимчасово вилучених під час обшуку 29.09.2020 речей і документів, було встановлено, що вилучений мобільний телефон - Iphone зеленого кольору, ІМЕІ НОМЕР_2 , 1 шт.
У клопотанні також вказується, що 01.10.2020 до Солом`янського районного суду м. Києва спрямовано клопотання про арешт вищевказаного майна, тимчасового вилученого 29.09.2020 в ході проведення обшуку.
05.10.2020 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва винесено ухвалу, відповідно до якої постановлено повернути клопотання прокурору відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_11 для усунення недоліків та встановлено строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Враховуючи вищенаведене та керуючись стст. 98, 100, 131, 132, 170, 172 КПК України, прокурор просить накласти арешт на майно, виявлене та тимчасово вилучене у ході проведення обшуку від 29.09.2020 в транспортному засобі SUBARU OUTBACK (колір-білий), державний номерний знак: НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон Iphone зеленого кольору 1 шт., ІМЕІ НОМЕР_2 , з метою забезпечення збереження речових доказів.
У судовому засіданні прокурор відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити, накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів. Також у судовому засіданні прокурор зазначив, що слідчим у даному кримінальному провадженні винесено постанову про призначення компютерно-технічної експертизи, для дослідження експертам надано, у тому числі, мобільний телефон Iphone зеленого кольору, ІМЕІ НОМЕР_2 , 1 шт.
Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , проти задоволення клопотання заперечував в повному обсязі, зокрема, зазначив, що прокурором було порушено строки звернення з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, постанова слідчого про визнання майна, тимчасово вилученого в ході проведення обшуку, речовим доказом в рамках кримінального провадження, є формальною. Також вказав, що мобільний телефон ОСОБА_5 не є речовим доказом в даному кримінальному провадженні.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , слідчий суддя дійшов наступного висновку виходячи з такого.
Відповідно до чч.1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Як передбачено ч.2 ст.168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно з ч.7 ст.236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Згідно з чч.1-3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості щодо кримінального провадження за №0000091 від 03.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Також встановлено, що 29.09.2020 старшим слідчим з ОВС слідчого управління Головного управління ДФС у Київській області в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03.09.2020 (справа №760/18767/20, провадження 1-кс/760/6269/20) в транспортному засобі SUBARU OUTBACK (колір-білий), державний номерний знак: НОМЕР_1 , виявлено та вилучено мобільний телефон Iphone зеленого кольору, ІМЕІ НОМЕР_2 , 1 шт.
Слідчим суддею встановлено, що постановою від 30.09.2020 старшого слідчого з особливо важливих справ відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління Головного управління ДФС у Київській області ОСОБА_12 вищевказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000091 від 03.08.2020
Також встановлено, що 01.10.2020 до Солом`янського районного суду м. Києва спрямовано клопотання про арешт вищевказаного майна, тимчасового вилученого 29.09.2020 в ході проведення обшуку. Слідчим суддею встановлено, що 05.10.2020 слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва винесено ухвалу (справа№760/21625/20, провадження №1-кс/760/6993/20), відповідно до якої постановлено повернути клопотання прокурору відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури для усунення недоліків та встановлено строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Отже, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт вищевказаного тимчасово вилученого майна було подано прокурором з додержанням встановлених КПК України строків, виходячи з ч.3 ст. 172 КПК України.
07.10.2020 у даному кримінальному провадженні призначено комп`ютерно-технічну експертизу вилученого майна, що підтверджується постановою старшого слідчого з особливо важливих справ відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління Головного управління ДФС у Київській області ОСОБА_12 .
Також встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна подано з метою забезпечення збереження речових доказів. Таким чином, виходячи з вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт з цією метою накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Частиною 1 ст.173 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
На підставі вищенаведених норм законодавства України та встановлених фактичних обставин, слідчий суддя доходить висновку, що майно, вилучене 29.09.2020 в ході проведення обшуку в транспортному засобі SUBARU OUTBACK (колір-білий), державний номерний знак: НОМЕР_1 , а саме мобільний телефон Iphone зеленого кольору, ІМЕІ НОМЕР_2 , 1 шт, ознакам речового доказу у даному кримінальному провадженні не відповідає, оскільки прокурором у поданому клопотанні та в судовому засіданні не доведено, що дане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме критеріям матеріального об`єкту, який був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Слідчий суддя також вважає, що не доведено необхідність такого арешту, а також наявність ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України.
Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя також зобов`язаний урахувати відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя оцінює накладення арешту на вказане в клопотанні прокурора майно як таке, що може спричинити нерозумне та неспіврозмірне обмеження права власності в даному кримінальному провадженні, непропорційне переслідуваному суспільному інтересу та таке, що порушує принцип справедливої рівноваги.
На підставі викладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання відмовити.
Повернути ОСОБА_5 майно, вилучене 29.09.2020 в ході проведення обшуку в транспортному засобі SUBARU OUTBACK (колір-білий), державний номерний знак: НОМЕР_1 , а саме мобільний телефон Iphone зеленого кольору, ІМЕІ НОМЕР_2 , 1 шт.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1