ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/333/18
Номер провадження 1-кп/292/3/21
У Х В А Л А

02 лютого 2021 року смт.Пулини

Червоноармійський районний суд Житомирської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Пулини в режимі відеоконференції з Франківським районним судом м.Львова кримінальне провадження №0000480 від 27.12.2017 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

На розгляді Червоноармійського районного суду Житомирської області перебуває кримінальне провадження №0000480 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про проведення додаткової комплексної інженерно-транспортної експертизи, проведення якої просить доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України. На вирішення даної експертизи просить поставити наступні питання:
1) За скільки часу з технічної точки зору відбувся долом корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля марки Міtsubishi L 200, д.н.з. НОМЕР_1 до події дорожньо-транспортної пригоди з урахуванням того, що на поверхнях (площинах злому) корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля виявлено стійке нашарування іржі (згідно висновку експерта №5421/5422 від 05.02.2020 року, роз"яснень експерта ОСОБА_7 )?

2). Чи міг з технічної точки зору долом корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 статися безпосередньо перед дорожньо-транспортною пригодою (за декілька секунд, хвилин до початку з`їзду транспортного засобу з проїжджої частини на узбіччя), з урахуванням зафіксованої слідової інформації у протоколі огляду місця події від 27.12.2017 року та додатках до нього?
3). Яким чином, з технічної точки зору, поводить себе транспортний засіб "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 у випадку долому корінного листа ресори заднього лівого колеса, коли фрагменти листа продовжують знаходитися у з`єднанні, при швидкості руху 80 км/год по прямій асфальтобетонній ділянці дороги без вибоїн в умовах слабкої ожеледиці?
4). Чи впливає долом корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 на працездатність та технічну справність інших систем, вузлів, агрегатів і деталей, робочої гальмової системи та рульового керування транспортного засобу. У випадку, якщо впливає, зазначити яким чином?
5). Чи характеризується з технічної точки зору долом корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 вібруванням керма транспортного засобу при швидкості руху 80 км/год по прямій асфальтобетонній ділянці дороги без вибоїн в умовах слабкої ожеледиці?
6). Чи мав водій ОСОБА_4 можливість виявити вищевказану несправність транспортного засобу (долом корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 ) до моменту дорожньо-транспортної пригоди?
7). Чи перебуває втомне руйнування корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 , долом якого стався задовго до ДТП (згідно роз`яснень експерта ОСОБА_7 ), технічною причиною виникнення дорожньо-транспортної пригоди, у результаті якої загинув ОСОБА_8 .?
8). З урахуванням відповідей на питання №1-7 чи мав водій ОСОБА_4 технічну можливість запобігти дорожньо-транспортній пригоді за наявності даної несправності?
9). Як повинен був діяти водій ОСОБА_4 у даній дорожній обстановці згідно з технічними вимогами Правил дорожнього руху?
10). Чи відповідали дії водія ОСОБА_4 технічним вимогам Правил дорожнього руху?
11). Чи були з технічної точки зору дії водія ОСОБА_4 у причинному зв`язку з виникненням ДТП?
12). Що з технічної точки зору стало причиною дорожньо-транспортної пригоди та її наслідків у вигляді смерті ОСОБА_9 .
Для об"єктивності проведення експертизи прокурор вважає за необхідне зазначити наступні вихідні дані: 1. Тип покриття дороги - горизонтального повздовжнього профілю, без дефектів, пряма в плані. Тип дорожнього покриття - асфальтобетон. 2. Стан покриття дороги чисте. Згідно довідки Житомирського обласного центру з гідрометеорології від 08.02.2018 року 27.12.2017 року в період часу з 05 год. 30 хв. по 06 год. 30 хв. на ділянці дороги в районі 170 км температура повітря складала +2°С тепла, вологість 91% та спостерігались: слабкий серпанок (помутіння атмосфери внаслідок наявності в ній мікроскопічних крапель води) та слабка ожеледиця.

3. Ширина проїжджої частини - рух транспорту організовано в двох напрямках по дві смуги в кожному напрямку, які розділені розподільчим газоном, ширина якого становить 3.2 м. Смуги руху розділені дорожньою розміткою 1.5 ПДР України. Ширина правої смуги в місці ДТП становить 3,8м, ширина лівої смуги в місці ДТП становить 3,.8 м. Ширина правого укріпленого асфальтованого узбіччя становить 2,6 м, далі за узбіччям знаходиться кювет.

4. Наявність і величина ухилів - відсутні.

5. Наявність дорожніх знаків і розміток у районі ДТП - по ходу руху транспортного засобу дорожні знаки, які б обмежували рух не встановлені. ДТП сталась 27.12.2017 року близько 05 год. 58 хв., у темну пору доби, по автомобільній дорозі Київ-Чоп, в районі відмітки 170 км, поблизу с.Видумка Пулинського району Житомирської області, де передбачено обмеження швидкості руху транспортних засобів до 110 км/год.

6. Технічний стан транспортного засобу та його завантаженість - робоча гальмова система, рульове керування автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 перебувало у технічно працездатному стані. Ходова частина транспортного засобу перебувала у технічно працездатному стані за винятком дефекту ресори заднього лівого колеса, який характеризується з урахуванням висновку експерта №5421/5422 від 05.02.2020 року, відповідно до якого:

- у процесі дослідження автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 виявлено руйнування корінного листа ресори заднього лівого колеса дослідженого транспортного засобу, яке має втомний характер;

- втомне руйнування корінного листа ресори заднього лівого колеса досліджуваного автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 розвивалося у процесі тривалої експлуатації;

- при розвитку втомної тріщини, а саме - розповсюдження її на повну товщину 7,5 мм листа та по ширині до розміру ~ 67мм, що займає ~ 95% січення листа, долом корінного листа ресори заднього лівого колеса досліджуваного автомобіля міг статися в будь-який момент експлуатації від дії згинаючих експлуатаційних навантажень та зусиль розтягу, які виникають на корінному листі ресори, наприклад, при гальмуванні, при сповільненні в процесі руху задньопривідного автомобіля;

- долом (остаточне руйнування, розділення на фрагменти 1 та 2) корінного листа ресори заднього лівого колеса досліджуваного автомобіля з технічної точки зору, міг виникнути в процесі руху транспортного засобу перед ДТП.

Згідно роз`яснень висновку експерта №5421/5422 від 05.02.2020 року, наданих судовим експертом ОСОБА_7 в судовому засіданні, проведеному 19.11.2020 року вбачається наступне.

Втомне руйнування - послідовний розвиток тріщини в матеріалі (деталі) - одному з листів ресори. Якщо фрагменти листа ресори утримуються в ресорі і ресора не розділена (передня частина ресори не є від`єднана), то для експлуатації транспортного засобу необхідно знати, чи розділена ресора на частини і чи відділений задній міст від переднього кріплення.

У досліджуваному випадку ресора лівого заднього колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 не була розділена, хоча корінний лист був зруйнований повністю. Фрагменти листа ресори знаходилися у з`єднанні, тому автомобіль з технічної точки зору міг рухатися (виконувати свою функцію).

Долом ресори заднього лівого колеса досліджуваного автомобіля стався задовго до дорожньо-транспортної пригоди. На поверхнях (площинах злому) корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля було стійке нашарування іржі, яке утворюється на чисто утворених поверхнях руйнування тривалий час (з наукової точки зору 0,05-0,10 мм нашарування іржі на один рік експлуатації).

У контексті матеріалів кримінального провадження наявність відповідного дефекту ресори заднього лівого колеса не відчувається у процесі руху транспортного засобу по прямій ділянці дороги. Відчуття відповідного дефекту має місце при гальмуванні та рушанні транспортним засобом.

Завантаженість автомобіля перед дорожньо-транспортною пригодою: водій, один пасажир, який розташовувався на передньому пасажирському сидінні, без вантажу.

7. Видимість і оглядовість дороги з місця водія, а в умовах обмеженої видимості - ще й видимість перешкоди - відповідно до обставин кримінального провадження транспортний засіб "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 не контактував з об`єктами, розташованими на проїжджій частині, небезпека та перешкода іншими учасниками дорожнього руху створена не була. З огляду на викладене, видимість та оглядовість дороги з місця водія експериментальним шляхом не визначалась.

8. Розташування транспортного засобу по ширині дороги, швидкість його руху (швидкість руху вказується, якщо немає сліду гальмування) - автомобіль "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 до дорожньо-транспортної пригоди рухався в напрямку з м.Новоград- Волинського до м.Києва зі швидкістю близько 80 км/год по правій смузі свого напрямку руху із увімкненим ближнім світлом фар та наближався до дорожньої розмітки «170 км». 9. Момент виникнення небезпеки для руху. Відповідно до п.1.10 Правил дорожнього руху України небезпека для руху - зміна дорожньої обстановки (у тому числі поява рухомого об`єкта, який наближається до смуги руху транспортного засобу чи перетинає її, або технічного стану транспортного засобу, яка загрожує безпеці дорожнього руху і змушує водія негайно зменшити швидкість.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що небезпека водію автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 ОСОБА_4 іншими учасниками дорожнього руху створена не була.

Варіанти виникнення небезпеки дорожнього руху для водія ОСОБА_4 з урахуванням зміни технічного стану транспортного засобу за результатами відповіді на питання №1-7 експертизи:

Варіант №1 - небезпека для руху водію ОСОБА_4 виникає в момент долому корінного листа ресори заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 у випадку, якщо долом стався безпосереднього перед ДТП та спричинив непрецездатність та технічну несправність інших систем, вузлів, агрегатів і деталей, робочої гальмової системи та рульового керування транспортного засобу, в результаті чого автомобіль втратив керованість.

Варіант №2 - небезпека для руху водію ОСОБА_4 іншими учасниками дорожнього руху та технічним станом транспортного засобу створена не була, і водій ОСОБА_4 своїми діями сам створив загрозу безпеці дорожнього руху.

У випадку, якщо експерти не погоджуються з варіантами виникнення небезпеки для руху водію ОСОБА_4 , останні можуть зазначити у висновку свій варіант, при цьому надавши відповіді на питання з урахуванням варіантів №1, 2 та свого варіанту виникнення небезпеки для руху.

10. Відстань, яку подолав пішохід з моменту виникнення небезпеки для руху до моменту наїзду, швидкість руху пішохода або час його руху з моменту виникнення небезпеки до моменту наїзду дорожньо-транспортна пригода не пов`язана з наїздом на пішохода.

11. Чи застосовував водій термінове гальмування і якщо застосовував, то яка довжина сліду гальмування до задніх коліс автомобіля (якщо сліди розташовані на ділянках дороги з різним покриттям, наприклад на проїзній частині й узбіччі, потрібно зазначити довжину сліду окремо на кожній з ділянок) - термінове гальмування не застосовувалось.

Відповідно до показів водія ОСОБА_4 встановлено, що 27.12.2017 року близько 02 год. 00 хв. останній виїхав на автомобілі "Мitsubishi L 200", д.н.з. НОМЕР_2 разом з товаришем ОСОБА_8 з Буського району Львівської області в напрямку до м.Миронівка Київської області. Спочатку за кермом перебував ОСОБА_8 , а приблизно в районі м.Рівного за кермо пересів ОСОБА_4 . По відчуттям поїздки автомобіль знаходився у справному стані. Безпосередньо перед дорожньо-транспортною пригодою ОСОБА_4 рухався зі сторони м.Новоград-Волинського в напрямку м.Києва в правій смузі руху зі швидкістю 80 км/год. та в один момент автомобіль почало трясти, в результаті чого він став некерований та в послідуючому виїхав за межі проїзної частини, де автомобіль перекинувся та відбувся наїзд на дерево.

В ході огляду місця ДТП виявлена слідова інформація, яка зафіксована у протоколі ОМП: сліди юзу зафіксовані на 170км автомобільної дороги Київ-Чоп. Перший слід юзу розпочинається на границі правого краю проїзної частини та краю укріпленого асфальтованого узбіччя, де має довжину 12.7 м і далі продовжується на грунтово-трав`яному кюветі, довжиною 6.3 м. Другий слід юзу розпочинається через 7.0 м від першого сліду на границі правого краю проїзної частини та краю укріпленого асфальтованого узбіччя, де має довжину 12,2 м і далі продовжується на ґрунтово-трав`яному кюветі, довжиною 27.6 м. Третій слід юзу розпочинається через 1.0 м, від другого сліду на границі правого краю проїзної частини та краю укріпленого асфальтованого узбіччя, де має довжину 11,1 м. і далі продовжується на ґрунтово-трав`яному кюветі, довжиною 6,8 м. Четвертий слід юзу розпочинається через 5,5 м від третього сліду на границі правого краю проїзної частини та краю укріпленого асфальтованого узбіччя, де має довжину 10.3м і далі продовжується на ґрунтово-трав`яному кюветі, довжиною 21.3 м.

На відстані 20,0 м від кінця сліду четвертого юзу, та на відстані 20,8 м та 21,3 м від правого краю проїзної частини розташований транспортний засіб (розташування іншої слідової інформації відповідно до протоколу ОМП та схеми до нього від 27.12.2017 року).

Місце наїзду відносно слідів гальмування (яку відстань пройшов транспортний засіб у стані гальмування до наїзду чи після наїзду на пішохода; якою частиною транспортний засіб контактував з пішоходом або якими частинами зіткнулись транспортні засоби; якщо транспортний засіб після залишення сліду гальмування до його остаточної зупинки рухався накатом, то яку відстань він пройшов у цьому стані) - наїзду на пішохода здійснено не було; контактування між транспортними засобами не було. Інші відомості зазначені в п.11. Обвинувачений та його захисники у судовому засіданні заперечували проти клопотання, вважаючи його безрезультатним затягуванням часу розгляду справи, оскільки достовірні та чіткі вихідні дані для проведення експертизи надати неможливо, в тому числі і щодо моменту виникнення небезпеки для руху. Крім того зазначають, що об"єкти дослідження частково знищені. Водночас зазначили, що якщо суд прийде до переконання про необхідність призначення експертизи, про яку клопоче прокурор, то просять зобов"язати останнього: 1) надати для дослідження експерту автомобіль "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 в такому стані, у якому він знаходився безпосередньо після ДТП, тобто з цілими колесами без знищеної гуми передніх коліс; 2) представити об"єктивні технічні дані, що до ДТП всі колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 знаходилися у технічно справному стані і технічно обґрунтовано виключити той факт, що безпосередньо перед ДТП у даному транспортному засобі не відбувся раптовий вихід повітря з одного із знищених коліс; 3) об"єктивно надати експерту чіткий метричний та динамічний механізм контактної взаємодії автомобіля "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 з навколишніми об"єктами; 4) надати експерту обґрунтовані дані від чого був пошкоджений диск заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 і обґрунтовано довести, що цей диск не був пошкоджений безпосередньо перед ДТП і що його пошкодження не стало причиною заносу автомобіля; 5) надати для дослідження експерту корінний лист ресори заднього лівого колеса автомобіля "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 в первинному її стані, а не в стані часткового знищення в результаті експертних досліджень, зокрема обробки ортофосфорною кислотою; 6) встановити чітко момент виникнення небезпеки для руху водію ОСОБА_4 ; 7) встановити розташування автомобіля "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 відносно слідових об"єктів в момент виникнення небезпеки для руху його водію ОСОБА_4 ; 8) задати експерту чіткі параметри дороги, стан дорожнього покриття, величину укосу узбіччя, значення коефіцієнтів зчеплення коліс із дорогою, причому отримані не теоретично, а експериментальним методом саме з урахуванням стану автомобіля "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 перед ДТП; 9) оскільки для аналізу дій водія в аварійній обстановці необхідно встановити його психофізіологічні властивості, надати експерту об"єктивну психофізіологічну характеристику ОСОБА_4 ; 10) задати експерту на дослідження дані щодо чіткої послідовності дій ОСОБА_4 безпосередньо перед ДТП та під час її протікання; 11) усунути всі недоліки експертного дослідження технічного стану автомобіля "Мitsubishi L 200", р.н. НОМЕР_2 , проведеного під час досудового слідства експертом Житомирського НДЕКЦ УМВС України ОСОБА_10 , на які в даному запереченні вказала сторона захисту. Розглянувши заявлене клопотання, вислухавши думку учасників справи, суд дійшов наступного висновку. Як передбачено ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження визначено захист прав і законних інтересів суб`єктів, які потерпіли від кримінального правопорушення, охорона прав, свобод і законних інтересів учасників кримінального провадження і, насамперед, підозрюваного чи обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, а у випадку їх безпідставного порушення - захист шляхом відновлення в правах. Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду справи суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Згідно з ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Відповідно до ст.101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатом висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Відповідно до п.6 ст.102 КПК України у висновку експерта повинно бути зазначено докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка. Відповідно до ст.3 Закону України "Про судову експертизу" судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження. У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» роз`яснено, що якщо для вирішення питань, які виникли у справі про злочин проти безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту, потрібні спеціальні знання, суд має призначити експертизу. У відповідній ухвалі (постанові) слід навести необхідні експерту вихідні дані, що ґрунтуються на матеріалах справи. За наявності в них різних даних щодо обставин події суд доручає експерту дати висновок стосовно кожного з варіантів окремо. Враховуючи вищевикладене, при призначенні експертизи суд зобов"язаний надати чіткі вихідні дані експерту для дослідження. Згідно п.2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року №53/5 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 30.12.2004 року №144/5) експерту забороняється самостійно збирати матеріали, які підлягають дослідженню, а також вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно. Проаналізувавши питання, які прокурор ставить перед експертами, суд зазначає, що прокурором задано декілька варіантів розвитку події, що стосуються моменту виникнення небезпеки для руху, який є основою щодо вихідних даних і, на думку суду, при призначенні такої експертизи повинен бути зазначений чітко. Водночас при вирішенні питання про призначення додаткової комплексної інженерно-транспортної експертизи суд не може зазначити чітких (без припущень) вихідних даних щодо моменту виникнення небезпеки для руху та інших вихідних даних, необхідних для проведення саме такої експертизи. Крім того, необхідні для експертизи об"єкти дослідження є частково знищеними. Також суд враховує, що кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 розглядається в суді майже три роки, судом по справі було призначено комісійну експертизу дослідження деталей транспортного засобу та експертизуметалів та сплавів, за результатами яких в матеріалах справи маються відповідні висновки. До загальних засад кримінального судочинства, зокрема, належить і розумність строків (ст.7, 28 КПК України). В силу вимог ч.1 ст.318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, тому суд вважає, що призначення додаткової комплексної інженерно-транспортної експертизи, яка в подальшому може бути безрезультативною у зв"язку з відсутністю чітких вихідних даних та частковим знищенням об"єктів дослідження, призведе до невиправданої тяганини, що в свою чергу призведе до порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження,у зв"язку з чим суд не знаходить підстав для задоволення клопотання прокурора та призначення додаткової комплексної інженерно-транспортної експертизи. Керуючись ст.ст.242, 332, 372 КПК України, суд-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання прокурора про призначення по справі додаткової комплексної інженерно-транспортної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1