Справа № 461/7596/20
Провадження № 1-кс/461/6136/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2020 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1

з участю:

секретаря ОСОБА_2

особи, яка подала скаргу ОСОБА_3

дізнавача ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові скаргу адвоката ОСОБА_3 на повідомлення дізнавача про підозру ОСОБА_6 у вчинені злочину у кримінальному провадженні №0005330 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, відомості про яке 02.12.2019 року внесено до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з цією скаргою та просить скасувати повідомлення про підозру від 06.08.2020 року дізнавача сектору дізнання Галицького відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 та прокурора Львівської місцевої прокуратури №1 Львівської області ОСОБА_7 щодо ОСОБА_6 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України у кримінальному провадженні №0005330 від 02.12.2019 року та зобов`язати компетентну посадову особу Львівської місцевої прокуратури №1 Львівської області у кримінальному провадженні №0005330 вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей у кримінальному провадженні №0005330 від 02.12.2019 року про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_6 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України.

Вимоги скарги мотивує тим, що здійснене повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 06.08.2020 про вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України є незаконним, необгрунтованим, здійснено з грубим порушенням вимог КПК України, а тому підлягає скасуванню з наступних підстав. Згідно описової частини повідомлення про підозру від 06.08.2020 року дізнавач сектору дізнання Галицького відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , розглянувши матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005330 від 02.12.2019 встановила наявність достатніх доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак за приписами КПК України дізнавач не уповноважений здійснювати досудове розслідування злочинів. Крім того, в повідомленні про підозру невірно зазначено прізвище підозрюваного у вчиненні якого підозрюється особа, адресу прописки та проживання. Також вручене письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 за своїм змістом та структурою не відповідає п.6-8 ст. 277 КПК України та не містить стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис дізнавача, прокурора, який здійснив повідомлення про підозру та його вручення. Зазначене повідомлення про підозру за своїм змістом не визначає механізму заподіяння потерпілій тілесних ушкоджень і частина із них набута до 23.11.2019 року та просто не може фізично бути заподіяна за обставин викладених в повідомленні про підозру. Так, тілесні ушкодження у вигляді рубців, які є слідами загоєння ран, в ділянці спинки носа, на верхній і нижній губах не могли утворитися від нанесення ОСОБА_6 23.11.2019 о 01 год. 40 хв., оскільки на цей час за містом повідомлення про підозру останні уже були набуті. В повідомленні про підозру не відображено часу виникнення тілесних ушкоджень у вигляді рубців, які є слідами загоєння ран, в ділянці спинки носа, на верхній і нижній губах, механізму заподіяння таких тілесних ушкоджень. Також із повідомлення про підозру не відображено яким чином ОСОБА_6 міг спричинити потерпілій тілесне ушкодження у вигляді крововиливу під нігтьову пластину 1-го пальця правої стоп. В повідомленні про підозру не відображено часу виникнення даного тілесного ушкодження, механізму заподіяння такого тілесного ушкодження. Зазначене тілесне ушкодження могла набути потерпіла і сама.

Крім того, із повідомлення про підозру не зрозуміло яким чином ОСОБА_6 міг спричинити потерпілій тілесне ушкодження у вигляді закрито черепно-мозкової травми у вигляді струсу головного мозку, якщо згідно повідомлення про підозру ОСОБА_6 не наносив тілесні ушкодження в ділянку голови від якої можливе виникнення струсу головного мозку. Синці на обличчі та крововиливи на слизовій облонці нижньої губи за механізмом заподіяння та своєю локалізацією не могли призвести до отримання тілесних ушкоджень у вигляді закрито черепно-мозкової травми у вигляді струсу головного мозку. Відповідно до ч. 1 ст. 277 ч. 1 ст. 298-4 КПК України письмове повідомлення про підозру складається дізнавачем за погодженням із прокурором у випадках та порядку, передбачених цим Кодексом. Разом з, цим, в порушення вимог ч. 1 ст. 277 та ч. 1 ст. 298-4 КГТС України зазначене повідомлення про підозру від 06.08.2020 ОСОБА_6 містить відомості щодо складання повідомлення про підозру дізнавачем та прокурором та не містить відомостей щодо погодження прокурором повідомлення про підозру і не відображає такого погодження, а тому є незаконним.

Таким чином, повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України від 06.08.2020 не відповідає вимогам ч. 1 п. 2, 6-8 ст. 277, ч. 1 ст. 298-4 КГТК України, а тому є незаконним і підлягає скасуванню.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав з мотивів наведених у ній.

Дізнавач ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечила проти задоволення скарги. Зазначив, що у матеріалах кримінального провадження №0005330 міститься достатньо доказів, які вказували на обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.125 КК України.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задволення скарги.

Заслухавши пояснення адвоката, прокурора та дізнавача, дослідивши матеріали справи, слідчим суддею встановлено що скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.

Зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Наведене в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йоникайло проти України» поняття «обґрунтована підозра», означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, оцінка обґрунтованості підозри не повинна пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Так, оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному злочину, передбаченого ч.2 ст.125 КК України, слідчий суддя вбачає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 в контексті її розуміння ЄСПЛ, присутня.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження.

Системний аналіз положень ст.ст. 276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді - судді суду першої інстанції, належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Зокрема, під час вирішення питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, запобіжних заходів та здійснення судового контролю в порядку ст.206 КПК України та ст. 303 КПК України.

Аналіз змісту ст. 368 КПК України та інших норм КПК України, вказує на те, що питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, чи винна особа в його в вчиненні, перевірка обсягу підозри вирішуються судом при ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Питання, які слідчий суддя повинен дослідити під час розгляду скарги на повідомлення про підозру, повинні стосуватися перевірки наступних обставин:

1) чи не спростовані під час досудового розслідування з дня обрання запобіжного заходу (коли слідчий суддя вирішує питання про обрання запобіжного заходу з урахуванням обов`язкової наявності обґрунтованості підозри) докази, що давали підстави для підозри особи;

2) чи немає на день розгляду скарги підстав для визнання доказів недопустимими, в контексті положень ч. 4 ст.87 КПК України, зокрема якщо слідчим суддею буде встановлено, що будь-які докази, на яких ґрунтується підозра, були отримані внаслідок істотного порушення прав і свобод людини, оскільки рішення про недопустимість доказів з інших підстав, може бути прийняте виключно судом за результатами судового розгляду обвинувачення по суті.

Доводи скарги про те, що в повідомленні про підозру замість «проступку» зазначено кримінальне правопорушення є необгрунтовані, оскільки відповідно до ч.1 ст.12 КК України кримінальні правопорушення поділяються на кримінальні проступки і злочини. Тобто вищевказане кримінальне правопорушення є кримінальним проступком. Крім того дізнавачем чітко зазначено, «що він підозрюється у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч.2 ст.125 КК України».

Доводи адвоката щодо невірно вказаного в повідомленні про підозру прізвища підозрюваного, прописки та місця проживання є необгрунтованими з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що дізнавачем сектору дізнання Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 при складанні повідомлення про підозру вказано помилково прізвище « ОСОБА_8 » замість вірного « ОСОБА_9 ». На думку суду, це є граматична описка, яка може бути виправлена дізнавачем в подальшому та не впливає на правомірність повідомлення про підозру. Доводи адвоката щодо невірно вказної адреси реєстрації підозрюваного, спростовуються тим, що відповідно до п.2 ч.1 ст.277 КПК вимогою щодо змісту письмового повідомлення про підозру є зазначення місця проживання, а не місця реєстрації підозрюваного. Як вбачається з повідомлення про підозру місце проживання ОСОБА_6 вказано вірно.

Доводи адвоката щодо відсутності висвітлення фактичних обставин кримінального правопорушення в повідомленні про підозру, є необгрунтованими, оскільки пунктом 6 частини 1 ст.277 КПК України передбачено стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.

Доводи адвоката щодо невручення ОСОБА_6 прав підозрюваного, не знаходять свого підтвердження, так як відповідно до протоколу допиту підозрюваного від 06.08.2020 пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного ОСОБА_6 вручено 06.08.2020 року, про що свідчить його підпис у протоколі.

Доводи адвоката щодо непогодження з прокурором повідомленя про підозру є необгрунтованими, оскільки відповідно до ч.1 ст.298-4 КПК України письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку складається дізнавачем за погодженям із прокурором у випадках та порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 277 КПК України письмове повідомлення про підозру має містити підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення. КПК не передбачає жодного іншого способу погодження прокурором повідомлення про підозру. Повідомлення про підозру містить підпис прокурора.

З урахуванням наведених вище положень закону та встановлених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6
Керуючись ст.ст. 25, 111, 135, 276, 278, 303-307 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення скаргу адвоката ОСОБА_3 на повідомлення дізнавача про підозру ОСОБА_6 у вчинені злочину у кримінальному провадженні №0005330 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, відомості про яке 02.12.2019 року внесено до ЄРДР.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1