Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1649/2020 Справа № 641/929/19
УХВАЛА
Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання.
В своєму клопотанні керівник органу досудового розслідування посилається на те, що 11.02.2019 до чергової частини Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшли матеріали, щодо виявлення підроблення документів невстановленою особою, які стали підставою укладання договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 , виданого 11.02.2019.
27.06.2020 склад злочину у даному кримінальному провадженні було перекваліфіковано на ч. 3 ст. 190 КК України.
Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 155669779 від 08.02.2019, 1/2 квартири за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину, за законом, № 157 посвідченого 08.02.2019 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_7 .
Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 155858510 від 11.02.2019 квартира за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_8 , на підставі договору купівлі продажу № 160, посвідченого 11.02.2019 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_7 .
Таким чином, вбачається, що приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_7 посвідчила 08.02.2019 свідоцтво про право на спадщину за законом, № 157, а також 11.02.2019 договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_3 від імені ОСОБА_5 , який був виявлений без ознак життя ще 09.11.2018 в квартирі АДРЕСА_1 .
Таким чином, під час досудового розслідування достеменно встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та не міг видавати та підписувати довіреності та інші документи у нотаріусу у лютому 2019 року.
На підставі ухвали слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова 15.03.2019 було проведено тимчасовий доступ до речей та документів у приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_9 .
Аналізом вилученої документації встановлено, що при оформленні спадщини 08.02.2019 та при оформленні купівлі продажу 11.02.2019 на квартиру АДРЕСА_1 від імені померлого ОСОБА_5 виступав ОСОБА_10 на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_11 за реєстровим № 427 від 05.02.2019.
Однак, станом на момент посвідчення довіреності, тобто 05.02.2019, ОСОБА_5 був померлим та не міг бути присутнім у нотаріуса.
Крім того, відповідно до договору купівлі продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_7 за реєстровим № 160 від 11.02.2019, встановлено, що від імені покупця ОСОБА_8 виступав ОСОБА_12 , на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_13 за реєстровим № 132 від 29.01.2019 року.
З метою встановлення істини по кримінальному провадженню необхідно провести судово почеркознавчу експертизу, для чого необхідно надати експерту вільні зразки підписів та почерку померлого ОСОБА_5 та встановити особу, яка здійснила підробку офіційного документу.
Незважаючи на те, що на даний час у кримінальному провадженні виконано великий обсяг слідчих дій (проведені виїмки оригіналів документів, допитані учасники укладання угоди тощо), однак, особу причетну до скоєння кримінального правопорушення не встановлено, для закінчення досудового розслідування необхідно провести судово почеркознавчу експертизу, для чого встановити та вилучити вільні зразки підписів та почерку померлого ОСОБА_5 , після чого провести необхідні інші слідчі дії, спрямовані на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, для подальшого проведення із нею слідчих дій.
Вищевказані процесуальні дії не могли бути виконані та завершені раніше з об`єктивних причин.
Строк досудового розслідування закінчується 12.08.2020 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим.
Слідчий в судове засідання не з`явилась , надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності , клопотання підтримала просила його задовольнити.
Дослідивши надані докази та матеріали клопотання, суд дійшов до наступного.
Частиною 1 ст. 219 КПК України встановлено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) шість місяців - у кримінальному провадженні щодо кримінального проступку; 2) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Досудове розслідування повинно бути закінчено: 1) протягом одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 2) протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: 1) двох місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку; 2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості; 3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
В поданому клопотанні слідчим доведено, що на даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих та інших процесуальних дій, а також необхідно продовжити строк досудового розслідування, визначеного у клопотанні, достатнього для потреб досудового розслідування, у зв`язку з чим необхідно більше часу, для проведення всіх необхідних процесуальних дій.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1