ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області Справа №477/555/20
Провадження №1-кп/477/165/20
УХВАЛА
про продовження дії запобіжного заходу

01 вересня 2020 року Жовтневий районний суд Миколаївської області
у складі: головуючого у справі судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
розглянувши в м. Миколаєві у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 в кримінальних провадженнях, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001094 та №0000666 по обвинуваченню
ОСОБА_5 , у вчиненні злочинів, передбачених частиною 1 статті 122, частиною 3 статті 185, частиною 2 статті 186, частиною 4 статті 296, частиною 2 статті 345 КК України,

ОСОБА_6 , у вчиненні злочинів, передбачених частиною 4 статті 296, частиною 2 статті 345 КК України,

з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Жовтневого районного суду Миколаївської області перебувають об`єднані кримінальні провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001094 та №0000666, відносно ОСОБА_9 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених частиною 1 статті 122, частиною 3 статті 185, частиною 2 статті 186, частиною 4 статті 296, частиною 2 статті 345 КК України та ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених частиною 4 статті 296, частиною 2 статті 345 КК України.
У підготовчому судовому засіданні надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 дії раніше обраного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Обґрунтовуючи клопотання прокурором зазначено, що ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту продовжують існувати.
У підготовче судове засідання 01 вересня 2020 року не з`явились потерпілі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , відомості про вручення їм повідомлень про дату, час і місце судового засідання відсутні.

Крім цього, у підготовче судове засідання не з`явився обвинувачений ОСОБА_9 , який за повідомленням ГУ НП в Миколаївській області порушив обмеження, покладені на нього судом.

Згідно частини другої статті 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Глава 27 «Підготовче провадження» КПК України не містить положень щодо дій суду в разі неявки будь-якого учасника справи, визначеного в частині другій статті 314 КПК України.
Наслідки неявки таких учасників відображені в Главі 28 «Судовий розгляд» (статті 323-325 КПК України).
Згідно частини першої статті 324 КПК України якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду.
У разі неприбуття у судове засідання за викликом потерпілого, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду (частина перша статті 325 КПК України).
Отже, за відсутністю учасників судового провадження, які не з`явилися, проведення підготовчого судового засідання є неможливим.
Разом з цим, системний аналіз приписів Розділу ІV «Судове провадження у першій інстанції» КПК України через призму загальних засад кримінального провадження вказує на наявність обов`язку суду вирішувати питання, пов`язані з запобіжними заходами, раніше обраними обвинуваченим, у тому числі щодо доцільності продовження тримання під вартою.
Відповідно до частини другої статті 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку встановлених законом.

Зазначена норма Основного Закону кореспондується зі статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно якої обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачуваних законом випадках за встановленою законом процедурою.

Згідно статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Виходячи з комплексного підходу до положень КПК України (у тому числі, статті 5, 28, 53, 113 КПК України) процесуальною дією є подання прокурором клопотання про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу та його розгляд судом, а процесуальним рішенням судове рішення, прийняте за результатами розгляду такого клопотання.
При цьому, кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки без невиправданої затримки.
На думку суду, зволікання в проведенні такої процесуальної дії як розгляд клопотання прокурора від 01 вересня 2020 року про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 здатне викликати негативні наслідки для судового провадження, що може призвести до порушення прав, свобод чи законних інтересів обвинувачених та потерпілих, а також поставити під сумнів довіру суспільства до судової гілки влади.
Ураховуючи зазначене, судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу, якою розгляд клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу визнано як окрему процесуальну дію.
Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченим та просив його задовольнити.
Захисник адвокат ОСОБА_7 , захисник адвокат ОСОБА_8 та обвинувачений ОСОБА_4 проти задоволення клопотання прокурора не заперечували.
Заслухавши думки учасників судового провадження, перевіривши надані матеріали клопотань прокурора, дослідивши докази по вказаним матеріалам, суд установив наступне.
Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Миколаєва від 23 жовтня 2017 року відносно ОСОБА_4 був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Указаний запобіжний захід неодноразово був продовжений, у тому числі до 06 квітня 2020 року ухвалою судді Миколаївського апеляційного суду від 07 лютого 2020 року.

Ухвалою Жовтневого районного суду Миколаївської області від 06 квітня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 04 червня 2020 року включно.
Підставою для обрання такого виду запобіжного заходу та продовження його дії стали негативні характеризуючи дані про особу обвинуваченого, відсутність в нього офіційного місця роботи та міцних соціальних зв`язків, можливість переховуватися від суду, впливати на потерпілих, свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Ухвалою суду від 27 травня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_4 змінено раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю та заборонено залишати цілодобово житловий будинок, в тому числі господарські будівлі та споруди за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язано за першою вимогою суду прибувати до Жовтневого районного суду Миколаївської області, утриматися від спілкування з потерпілими та свідками, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документ, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У відповідності до частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Згідно з частиною першою статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до частини першої статті 176 КПК України запобіжними заходами є особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.
Згідно статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Частиною п`ятою статті 181 КПК України передбачено право працівників органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Застосування електронних засобів контролю полягає у закріпленні на тілі обвинуваченого пристрою, який дає змогу відслідковувати та фіксувати його місцезнаходження. Такий пристрій має бути захищений від самостійного знімання, пошкодження або іншого втручання в його роботу з метою ухилення від контролю та сигналізувати про спроби особи здійснити такі дії (стаття 195 КПК України).
На думку суду, підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту продовжують існувати, оскільки заявлені прокурором ризики, які проаналізовані судом у цьому судовому засіданні та під час розгляду питання про зміну запобіжних заходів з тримання під вартою на домашній арешт, не зменшилися.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж той, який запропоновано прокурором, є недоцільним, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти визначеним ризикам.
Продовжуючи дію запобіжних заходів суд також ураховує, що з часу зміни обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт обвинувачений ОСОБА_4 не порушував зобов`язання, покладені на нього ухвалою суду від 27 травня 2020 року.
Так, обвинувачений вчасно прибуває до суду для участі у судових засіданнях, будь-яких повідомлень з боку потерпілих, свідків чи правоохоронних органів, що здійснюють контроль за виконанням ухвали суду, матеріали судового провадження не містять.
Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора, що є наслідком його задоволення в повному обсязі.
Керуючись статтями 177, 181, 194, 196, 314, 315 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про продовження дії раніше обраного запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше обраний запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю та заборонити останньому цілодобово залишати житловий будинок, в тому числі господарські будівлі та споруди, в АДРЕСА_1 .
Зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 :

за першою вимогою суду прибувати до Жовтневого районного суду Миколаївської області;

утриматися від спілкування з потерпілими та свідками;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

носити електронний засіб контролю.

Встановити строк дії ухвали 60 днів, яка діє з 01 вересня 2020 року до 30 жовтня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскарженою до Миколаївського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга може бути поданою через Жовтневий районний суд Миколаївської області.

СУДДЯ ОСОБА_20