28.07.2020
Справа № 642/1537/20
У Х В А Л А

Іменем України

28 липня 2020 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у кримінальному провадженні відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується за ч.3 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ленінського районного суду м. Харкова (суддя ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Щодо обвинуваченого ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, термін дії якого спливає 02.08.2020 року.

Прокурор Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання прокурор послалась на те, що ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання ОСОБА_5 вказаного запобіжного заходу, продовжують існувати, вона може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого шляхом застосування психологічного та фізичного тиску стосовно нього або вчинити інший злочин, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, та більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити її належну поведінку обвинуваченої.

Пунктом 20-5 Розділу XІ Перехідні положення КПК України передбачено, що тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановити такі особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.

Розгляд питань, які віднесено до повноважень слідчого судді (крім розгляду клопотань про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій і скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування), та окремих питань під час судового провадження здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

У разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Головуючий суддя ОСОБА_6 тривалий час знаходиться на лікарняному, тому розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченій проводиться іншим суддею Ленінського районного суду м. Харкова визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, що відповідає положенням п.20-5 Розділу XІ Перехідні положення КПК України.

В судовому прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання про продовження дії запобіжного заходу, посилаючись на викладені обставини в клопотанні.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник просили розглянути клопотання на розсуд суду.

Вирішуючи питання доцільності тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою, суд виходить з такого.

Відповідно до положень ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Суд враховує, що строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 спливає, судовий розгляд справи не закінчено, а ризики щодо нього, які було встановлені ухвалою слідчого суді, не зникли.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, санкцією ч.3 ст. 185 КПК України передбачено покарання у виді позбавлення волі від 3 до 6 років.

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину свідчать про її підвищену суспільну небезпеку.

Питання щодо доведеності вини, допустимості доказів суд надає у нарадчій кімнаті після проведення судового розгляду справи,

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків або вчинити інший злочин, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому наявні ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, застосування відносно неї більш м`яких запобіжних заходів недостатнє для запобігання вказаним ризикам, та не зможе забезпечити її належної процесуальної поведінки, що є підставою для задоволення клопотання прокурора та продовження обвинуваченій строку тримання під вартою на 60 днів.

Керуючись ст. ст. 331, 369, 376 КПК України, п.20-5 Розділу XІ Перехідні положення КПК України, КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів, до 25 вересня 2020 року включно.

Строк дії даної ухвали в частині продовження строку тримання обвинуваченому ОСОБА_5 під вартою - до 25 вересня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів з дня оголошення, а обвинуваченим- з дня вручення йому копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1