Справа № 460/1572/18
Провадження №1-кп/944/169/20
02.10.2020 рокум.Яворів
Яворівський районний суд Львівської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, -
В провадженні Яворівського районного суду Львівської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 подав клопотання про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи документу. В обгрунтування клопотання зазначає, що при дослідженні письмових документів наданих стороною обвинувачення, зокрема ухвал апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно ОСОБА_5 було встановлено, що ухвали виготовлені на аркуші паперу А4 частково друкованим, частково рукописним способом. Під час візуального огляду вбачається, що рукописний текст ухвал та підписи від імені слідчих суддів різняться між собою за зовнішнім виглядом та транскрипцією написання. Наведене свідчить про те, що ухвали заповнювались та складались різними особами, ухвали різних суддів заповненні одним почерком незважаючи на те, що ухвали виготовляли різні судді, що ставить під сумнів автентичність та законність даних ухвал. На переконання сторони захисту очевидним є той факт, що ухвали складені від імені суддів апеляційного суду Львівської області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , зокрема їх рукописна частина виконані одним почерком незважаючи на те, що це ухвали різних суддів, при ухваленні даних рішень не дотримано таємниці нарадчої кімнати суддів у кримінальному провадженні, оскільки ухвали складені не суддею, який би мав ухвалювати дане рішення та свідчить про їх процесуальну недопустимість у даному кримінальному провадженні. На переконання сторони захисту дані ухвали є підробленими, а тому з метою встановлення осіб, які могли підробити дані ухвали сторона захисту звернулась із клопотанням про призначення вищевказаної експертизи. Однак судом у задоволенні вказаного клопотання було відмовлено. На переконання сторони захисту суд буде позбавлений можливості об`єктивно надати оцінку належності та допустимості доказів, які зібрані на підставі ухвал слідчого судді Танечника та Ревера про надання дозволу на проведення НСРД не дослідивши їх згідно із вимогами КПК України. Зазначає, що наявний факт службового підроблення офіційного документа, що є кримінально караним діянням, а відтак необхідно встановити осіб, які вчинили рукописні записи в ухвалах слідчих суддів. Зважаючи, що вказані ухвали містять державну таємницю, рукописний текст даних ухвал повинен був виготовлений суддями та почерк яких повинен різнитись між собою. Враховуючи наведене просить призначити у справі комплексну судову почеркознавчу та судову технічну експертизу документу, на вирішення експерта поставити ряд питань, зазначених у клопотанні, проведення такої доручити експертам Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції України, надати експертам на дослідження оригінали ухвал слідчих суддів апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчий (розшукових) дій відносно ОСОБА_8 та у випадку необхідності матеріали кримінального провадження; відібрати в судовому засіданні зразки почерку слідчого ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 , суддів апеляційного суду Львівської області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які надати для експертного дослідження.
Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав клопотання захисника.
Прокурор в судовому засіданні клопотання захисника заперечив та зазначив, що підстави для призначення експертизи відсутні, ухвалою суду від 22.09.2020 року вже було вирішено клопотання захисників про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи документа, у задоволенні якого вже було відмовлено. Зазначає, що клопотання подано захисником повторно з метою затягування строку розгляду кримінального провадження, оскільки по суті змінено лише обгрунтування клопотання, а підстави на яких сторона захисту просить призначити експертизу залишено ті самі.
Заслухавши клопотання захисника, думку прокурора та обвинуваченого, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
В свою чергу, ч. 1 ст. 242 КПК України визначає, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Стороною захисту заявлено клопотання про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи ухвал слідчих суддів Апеляційного суду Львівської області про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, однак процесуальні документи про надання дозволу на проведення НСРД не є самостійним доказом у кримінальному провадженні.
Процесуальні документи, які стали підставою для проведення НСРД, не є документами у розумінні частини другої статті 99 КПК, оскільки не містять зафіксованих та зібраних оперативними підрозділами фактичних даних про протиправні діяння.
В ухвалі слідчого судді про проведення НСРД немає жодних відомостей, які можуть бути доказами у конкретному кримінальному провадженні. Ця ухвала за своєю правовою природою є процесуальною підставою для отримання доказів. Але сам доказ вона не підміняє і у доказ не трансформується. Ухвала слідчого судді про проведення НСРД повинна досліджуватися судом лише з метою оцінки допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД. (Постанова Верховного Суду від 18.06.2020 року у справі №711/7900/17).
Згідно наданої захисником відповіді Львівського апеляційного суду №297/2020 від 28.09.2020 року, у зв`язку із значною кількістю документообігу та відсутністю комп`ютерів для обробки інформації, яка містить державну таємницю, ухвали про дозвіл на проведення негласних слідчих дій протягом 2017 року виготовлялись частково рукописно, ухвали були підписані суддями ОСОБА_6 та ОСОБА_10 , завірені геробовими печатками, в електронній формі не виготовлялись, тобто з наведеного вбачається, що апеляційним судом дійсно видавались вищезазначені ухвали, такі підписані суддями та завірені печаткою, а відтак підстав для припущення, що вони підроблені в суду немає.
Враховуючи системний аналіз КПК України та вищенаведене вказані ухвали не можуть бути предметом проведення експертизи, такі ухвали повинні досліджуватись судом в силу вимог ч. 1 ст. 89 КПК України з метою оцінки допустимості доказів, отриманих в результаті НСРД та лише в нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку.
Таким чином, клопотання захисника обвинуваченого є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 242-244, 332 КПК України, суд, -
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про призначення комплексної судово почеркознавчої та технічної експертизи документа в кримінальному провадженні відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1