ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3380/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"25" вересня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваної ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Дарницького УПГУНП у м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0004289 внесеного до ЄРДР від 23.09.2020, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Києва, громадянка України, українка, освіта неповна середня, не працює, не інвалід, не депутат, державні нагороди та пільги відсутні, одружена, має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована та проживає: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України -

ВСТАНОВИВ:
25 вересня 2020 року слідчий СВ Дарницького УПГУНП у м. Києві ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженим з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про застосовування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якій оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка) групою осіб, поєданого з проникненням у інше володіння особи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, підтверджується протоколами затримання, допиту потерпілого, свідків, підозрюваних, оглядом відеозапису, іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана, може вичинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має офіційного джерела доходу; переховуватися від органів досудового розслідування або суду, зважаючи на тяжкість покарання; незаконно впливати на потерпілого з метою зміни ними викривальних показів.

Підозрювана та захисник останньої пояснили, що підозрювана надає викривальні покази, співпрацює із слідством. Підозрювана пояснила, щоперебуває у зареєсрованому шлюбу, виховує з чоловіком малолітнього сина,має у власності нерухомість, а саме квартиру в якій проживає разом з сім`єю, під час судового кримінального провадження, яке наразі триває стосовно неї з`являється на судові засідання. Таким чином підозрювана має міцні соцільні зв`язки, які зменшують ризик втечі. Що стосується можливості вчинення іншого кримінального правопорушення, то менш суворий запобіжний захід такий як цілодобовий домашній арешт, а також усвідомлення підозрюваною негативних наслідків для неї та родини вразі вчинення іншого злочину, зменшують сутпень такого ризику. Ризик впилву на потерпілого не має місця.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає останнє обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується протоколами затримання, допиту потерпілого, свідків, підозрюваних, оглядом відеозапису, іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази підозри ОСОБА_6 , у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою, з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).

Наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин (Selcuk проти Туреччини, § 34; Matznetter проти Австрії, § 9).

Відсутність роботи або сім`ї не дає підстав вважати, що особа схильна до повторного вчинення злочинів (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення згідно ч. 6 ст. 12 КК України, за яке передбачено покарання від 3 до 6 років. ОСОБА_6 , перебуває у зареєстрованому шлюбі, має малолітнього сина,володіє на право власності квартирою в якій проживає разм із родиною, джерело доходу є прибутки від здачі в оренду квартири, що належить на праві власності її чоловіку, що підтвердив останній в судовому засіданні. ОСОБА_8 раніше не судима. Наявність судового провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, не свідчить про вчинення останньою аналогічного злочину проти власності, про що зазначено у клопотанні. Зважаючи на тяжкість покарання вразі засудження ОСОБА_6 за вчинення злочинів в яких наразі підозрюється та обвинувачується особа, не можна виключати призначення останній реальної міри покарання. Разом з тим, враховуючи наявність реальних, міцних соціальних зв`язків та доходів у родини ОСОБА_6 слідчий суддя вважає що ризики передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України мають місце, проте їх ступень не є надзвичайно високим, і застосування найсуворіого запобіжного заходу у даному випадку не є виправданим.

Що стосується ризику передаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, то наявність останнього у клопотанні, а також у судовому засіданні прокурором не обгрунтована, а отже слідчий суддя вважає, що зазначений ризик не має місця.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Слідчий суддя звертає увагу, що недієвість запобіжного як цілодобова ізоляція підозрюваного не в умовах тимчасового утримання під вартою прокурором в судовому засіданні не доведена. Таким чином, с лідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт, є найбільш доцільним і обґрунтованим забезпеченням кримінального провадження, оскільки інші запобіжні заходи, з урахуванням особи підозрюваної будуть не дієвими для забезпечення виконання нею процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод,

ст. ст. 177, 178, 182, 183,193-196, 206, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці який відраховувати з 25.09.2020.

Зобов`язати ОСОБА_6 протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого прокурора або суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Дарницьке УП ГУНП в м. Києві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_9