Справа № 626/2563/20
Провадження № 1-кс/626/710/2020
У Х В А Л А
про арешт майна

13 листопада 2020 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю слідчого ОСОБА_2 , при секретарі ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000457 від 12.11.2020, зап.13 ч.2 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
12.11.2020р. до суду надійшло клопотання слідчого про арешт майна, яке було вилучено при огляді місця події 12.11.2020р.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 11.11.2020 приблизно 21 години точний час не встановлено ОСОБА_4 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , будучи в стані алкогольного сп`яніння умисно завдав декілька ударів ножем в область грудної клітини ОСОБА_5 , внаслідок чого протиправно заподіяв смерть останнього.

Відповідні відомості згідно з чинним кримінальним процесуальним законодавством України 12.11.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000457 за попередньою правовою кваліфікацією ч.1 ст.115 КК України.

В подальшому, постановою начальника СВ Красноградського ВП від 12.11.2020 року вказаний злочин було перекваліфіковано на п.13 ч.2 ст.115 КК України.

При проведенні огляду місця події 12.11.2020 на території приватного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено рушник синього кольору з малюнком на якому маються плями речовини бурого кольору, шапка чорного кольору з плямами речовини бурого кольору, 2 руків`я від ножа помаранчевого кольору зі слідами речовини бурого кольору, змиви речовини бурого кольору в кількості 4 штук, металева частина ножа зі слідами речовини бурого кольору, фрагмент тканини ( простися) з плямами речовини бурого кольору.

Враховуючи, що вказані речі визнано речовими доказами, сторона обвинувачення вважає, що необхідно накласти на них арешт для подальшого проведення процесуальних та слідчих дій та заборонити вчинення дій направлених на його відчуження та користування.

Слідчий суддя розглянувши вказане клопотання, дослідивши надані до нього матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, заслухавши думку слідчого, вважаю, що клопотання слідчого про арешт майна, підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні при розгляді клопотання слідчий додатково пояснив, що спочатку відповідні відомості згідно з чинним кримінальним процесуальним законодавством України 12.11.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000457 за попередньою правовою кваліфікацією ч.1 ст.115 КК України і одразу ж після чого нею було підготовлено та погоджено з прокурором клопотання про арешт майна. Однак вже після направлення вказаних клопотань до суду, постановою начальника СВ Красноградського ВП від 12.11.2020 року вказаний злочин було перекваліфіковано з ч.1 ст.115 КК України на п.13 ч.2 ст.115 КК України, про що надала відповідну копію постанови та новий витяг з ЄРДР.

Таким чином на момент розгляду вказаного клопотання, правова кваліфікація даного злочину є саме п.13 ч.2 ст.115 КК України, а не ч.1 ст.115 КК України, як спершу було зазначено в клопотанні.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з абзацом 2 ч.1 ст.170 КК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. У вказаному випадку є всі підстави вважати що при не накладенні арешту на вилучені системні блоки та монітори, існують цілком обґрунтовані ризики приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження зазначеного майна. Вказане майно зберегло на собі сліди злочину, має доказове значення у кримінальному провадженні, а отже необхідно усунути будь-яку можливість стороннім особам користуватись ним. Не накладення арешту на зазначене майно призведе до фактично повного знищення слідів злочину, а отже до неможливості виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст.2 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В нашому випадку метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів, призначення необхідних експертиз, проведення його додаткового огляду, проведення інших необхідних слідчих дій і, як наслідок, проведення повного, неупередженого, об`єктивного досудового розслідування.

Окрім вказаного, відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Накладення арешту на вилучені системні блоки та монітори, що є речовими доказами по кримінальному провадженню, дозволить стороні обвинувачення здійснити повне, об`єктивне та неупереджене досудове розслідування з метою встановлення об`єктивної істини по суті.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучені речі під час огляду 12.11.2020 року, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, необхідно накласти на них арешт для проведення подальших процесуальних та слідчих дій.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107, 110, 131, 167-175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання заступника начальника СВ Красноградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000457 від 12.11.2020 за п.13 ч.2 ст.115 КК України задовольнити.
Накласти арешт на рушник синього кольору з малюнком на якому маються плями речовини бурого кольору, шапка чорного кольору з плямами речовини бурого кольору, 2 руків`я від ножа помаранчевого кольору зі слідами речовини бурого кольору, змиви речовини бурого кольору в кількості 4 штук, металева частина ножа зі слідами речовини бурого кольору, фрагмент тканини ( простися) з плямами речовини бурого кольору, які були вилучені при огляді місця події за адресою: АДРЕСА_1 , які є речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000457 від 12.11.2020, шляхом поміщення їх до камери зберігання речових доказів Красноградського ВП ГУНП в Харківській області, та заборонити вчинення дій направлених на передачу, користування та/або розпорядженням вилучених предметів, до скасування арешту у встановленому порядку нормами діючого КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя: ОСОБА_1