ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 659/96/17 Головуючий у 1-й інстанції: ОСОБА_1
Номер провадження: 11-кп/819/118/21 Доповідач: ОСОБА_2
Категорія: ч.4 ст. 187, ч.5 ст. 27, ч.4 ст. 185 КК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду у складі:
головуючого судді: ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3
ОСОБА_4
при секретарі: ОСОБА_5
за участі прокурора: ОСОБА_6
обвинувачених: ОСОБА_7
ОСОБА_8
адвокатів: ОСОБА_9
ОСОБА_10
ОСОБА_11

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000136 за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Великолепетиського районного суду Херсонської області від 11 листопада 2020 року про повернення прокурору обвинувального акта щодо ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України та ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч.4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Великолепетиського районного суду Херсонської області від 11 листопада 2020 року повернуто прокурору обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч.4 ст. 185 КК України.

Своє рішення суд першої інстанції мотивував тим, що обвинувальний акт не містить викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, а містить лише обставини вчинення інкримінованих обвинуваченим злочинів, які були встановлені органом досудового розслідування, що на думку суду, жодним чином не підтверджує доведеність винуватості на стадії досудового розслідування.

Суд зазначив, що неконкретність висунутого обвинувачення порушує право ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 та ОСОБА_7 на захист і є істотним порушенням вимог КПК України.

Крім того суд вказав, що під час підготовчого судового засідання прокурор не вправі змінити або уточнити висунуте обвинувачення, оскільки вчинення відповідних дій передбачено лише під час судового розгляду, а відтак, суд дійшов висновку, що незрозумілість та неконкретність висунутого обвинувачення на стадії підготовчого судового засідання тягне за собою порушення права обвинувачених на захист.

З урахуванням викладеного суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для повернення прокурору обвинувального акта.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.
В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу суду першої інстанції скасувати у зв`язку з порушенням вимог кримінального процесуального закону. Призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
Вказує, що твердження суду про порушення положень ст. 91 КПК України щодо відсутності сформульованого обвинувачення не відповідає дійсності.

Суд фактично вийшов за межі питань, які вирішуються у підготовчому судовому засіданні та, на думку прокурора, неправомірно зробив висновок щодо не конкретизування обвинувачення, який на переконання апелянта, можливо зробити лише за результатами судового розгляду після дослідження обставин справи та доказів, наданих на їх підтвердження.

Наголошує, що окреслені судом обставини, які слугували підставою для повернення обвинувального акта не є предметом вирішення на стадії підготовчого судового засідання, з огляду на положення ст.ст. 314,315 КПК України.

Стверджує, що прокурором під час складання обвинувального акта дотримано положення п.5 ч.2 ст. 291 КПК України, відповідно до якої передбачено необхідність викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Вказує і про те, що приймаючи рішення про повернення обвинувального акта, суд не здійснив посилання на будь-яку норму закону, яка передбачає повернення обвинувального акта прокурору.

Позиції учасників судового провадження, висловлені в ході апеляційного перегляду.
В ході апеляційного розгляду прокурор підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги.
Адвокат ОСОБА_11 поклався на розсуду суду.
Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та адвокати ОСОБА_10 , ОСОБА_9 заперечили проти задоволення апеляційної скарги прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_12 завчасно, під особистий підпис повідомлений про дату та час апеляційного розгляду кримінального провадження, заяв чи клопотання про особисту участь у судовому засіданні, в тому числі в режимі відеоконференції, на адресу суду не подавав.
Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового провадження, перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Мотиви Суду.
Відповідно до вимог п.3 ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу, тобто за наявності таких порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду.
Положеннями ч.2 ст. 291 КПК України встановлено вичерпний перелік відомостей, які повинні міститися в обвинувальному акті.
Згідно із приписами п.5 ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Повернення обвинувального акта прокурору передбачає наявність саме в обвинувальному акті таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.
Положеннями ст. 91 КПК України визначено обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, в тому числі, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).
Зі змісту обвинувального акта вбачається, що в ньому викладено обставини, які відповідно до ст. 91 КПК України підлягають доказуванню так як вони були встановлені органом досудового розслідування і прокурором, наведені в обвинувальному акті фактичні дані у своїй сукупності дають уявлення стосовно елементів складу кримінального правопорушення, що у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.
Висновок суду першої інстанції про те, що обвинувальний акт не містить викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, є необгрунтованим.

Приймаючи рішення за результатами підготовчого судового засідання, суд першої інстанції має виходити також із положень ст. 22, ст. 26 КПК України щодо змагальності та диспозитивності кримінального провадження та положень ст. 337 КПК України, яка визначає межі судового розгляду, який проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, а обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України згідно ст. 92 КПК України під час судового розгляду покладається на прокурора.
У разі, коли в ході судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини кримінального провадження або не знайдуть підтвердження фактичні обставини, які прокурор вважав доведеними, або взагалі суд прийде до висновку про відсутність складу, події злочину, або про недоведеність винуватості обвинувачених, то КПК України передбачає процесуальні рішення, які має прийняти суд у таких випадках.
З метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.
Суд не має процесуальних повноважень давати вказівку прокурору про те, яким чином він має сформулювати обвинувачення та викладати фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.
Позбавлений суд і процесуальної можливості під час підготовчого судового засідання робити висновки щодо достатності чи недостатності викладення обставин на підтвердження вчинення інкримінованих злочинів для доведеності винуватості особи на стадії досудового розслідування, оскільки окреслене питання не є предметом підготовчого судового засідання, на вказаній стадій кримінального провадження суд компетентний вирішувати питання, які імперативно визначені ст. 314 КПК України.
Окрім того, суд першої інстанції приймаючи рішення про повернення прокурору обвинувального акта через невідповідність вимогам КПК в частині викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, залишив поза увагою висновки, викладені в ухвалі Херсонського апеляційного суду від 21.10.2019 року, тим самим не дотримався вимог ч. 3 ст. 415 КПК.
На підставі наведеного колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, без визначених кримінальним процесуальним законом підстав повернув обвинувальний акт прокурору, а тому ухвалу суду першої інстанції не можна визнати законною.
Колегія суддів вважає помилковим висновок суду про неможливість призначення кримінального провадження до судового розгляду через невідповідність змісту обвинувального акта вимогам ст. 291 КПК України.
Ухвала суду від 11.11.2020 року, як така, що постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду кримінального провадження в суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання.
Враховуючи викладене, апеляційну скаргу прокурора належить задовольнити.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 409, 412, 415, 419, 376 ч.2 КПК України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора задовольнити.
Ухвалу Великолепетиського районного суду Херсонської області від 11 листопада 2020 року про повернення прокурору обвинувального акта щодо ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_13 , ОСОБА_7 скасувати.
Призначити новий судовий розгляд вказаного кримінального провадження у суді першої інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ( три підписи)
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4