Справа № 991/8365/20
Провадження1-кс/991/8589/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
адвоката ОСОБА_3
розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , що полягає у скасуванні постанови про відмову у проведенні слідчих (розшукових) дій
ВСТАНОВИЛА:
08.10.2020 року до слідчої судді Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 (скаржника) що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , що полягає у скасуванні постанови про часткову відмову в проведенні слідчих (розшукових )дій

Скарга стосується постанови детектива Національного бюро Першого відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 від 28.09.2020 про часткову відмову в задоволенні клопотання від 23 вересня 2020 року про проведення слідчих дій, а саме про приєднання до матеріалів кримінального провадження № 0001246 від 25.04.2017 висновку № 6473/11-16 експертного товарознавчого дослідження від 28.07.2017, складеного експертами КНДІСЕ; забезпечити проведення повторної товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0001246 від 25.04.2017 та надати експертам для її проведення висновки експертів № 6473/11-16 від 28.07.2011 та № 5929/15 від 10.07.2015; забезпечити проведення додаткової економічної експертизи у кримінальному провадженню № 0001246 від 25.04.2017 та надати експертам для її проведення висновок повторної товарознавчої експертизи.

Обґрунтування скарги

Слідчою групою детективів Національного бюро здійснюється досудове розслідування, а САП процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0001246 від 25.04.2017 за підзрою ОСОБА_4 у вчинені злочинів, передбачених ч.4 ст.28, ч.5 ст.191, ч.1 ст. 255, ч.4 ст.28, ч.1 ст.366 КК України.

В рамках даного кримінального провадження адвокатом ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 подано до детектива Національного бюро клопотання про проведення слідчих і процесуальних дій у вказаному кримінальному провадженні, а саме: приєднати до матеріалів кримінального провадження № 0001246 від 25.04.2017 висновок № 6473/11-16 експертного товарознавчого дослідження від 28.07.2017, складеного експертами КНДІСЕ; забезпечити проведення повторної товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0001246 від 25.04.2017 та надати експертам для її проведення висновки експертів № 6473/11-16 від 28.07.2011 та № 5929/15 від 10.07.2015; забезпечити проведення додаткової економічної експертизи у кримінальному провадженню № 0001246 від 25.04.2017 та надати експертам для її проведення висновок повторної товарознавчої експертизи.

Постановою детектива Національного бюро від 28.09.2020 адвокату було частково відмовлено в задоволенні клопотання.

Скаржник просить скасувати постанову про часткову відмову у задоволенні клопотання адвоката у кримінальному провадженні № 0001246 від 25.04.2017 та зобов`язати детектива Національного антикорупційного забезпечити проведення повторної товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 0001246 від 25.04.2017 та надати експертам для її проведення висновки експертів № 6473/11-16 від 28.07.2011 та № 5929/15 від 10.07.2015; забезпечити проведення додаткової економічної експертизи у кримінальному провадженню № 0001246 від 25.04.2017 та надати експетам для її проведення висновок повторної товарознавчої експертизи.

Доводи сторін у судовому засіданні

Скаржник підтримав доводи скарги, попросив її задовольнити. Він зазначив, що відмова детектива в задоволенні клопотання обґрунтовується лише доводами, які не відповідають вимогам КПК України. Тому постанова підягає скасуванню Адвокат зазначив, що 1) детективом не спростовано необхідність вчинення вказаних у клопотанні слідчих та процесуальних дій, натомість свою відмову детектив обгрунтував тим, що висновок КНДІСЕ 6473/11-16 від 28.07.2011 було складено на підставі документів, які мають ознаки підробки та в їх створені брали участь працівники НАК «Нафтогаз України» та ДАТ «Чорноморнафтогаз», яким у подальшому було повідомлено про підозри та притягнуто до кримінальної відповідальності. Що на думку адвоката не спростовує можливість та необхідність використання висновку КНДІСЕ для проведення повторної товарознавчої експертизи; 2) детективом не вказано про визнання будь-кого вироком суду винуватим у підроблення документів, на підставі яких було складено висновок КНДІСЕ 6473/11-16 від 28.07.2011 та не вказано про встановлення юридичного факту підроблення цих документів. При цьому адвокат зазначив, що з моменту проведення вказаної експертизи пройшло більше 9 років, у той час строк давності притягнення до кримінальної відповідальності за підроблення документів становить 5 років ; 3) детективом вказано на право сторони захисту самостійно залучати експертів. Про те, на думку адвоката, сторона захисту не може самостійно звернутись до експертів про проведення судових експертиз , оскільки при проведенні повторних експертиз експертам мають бути надані ті самі об`єкти які дослуджувались при проведенні первинної екпертизи ( п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень), які сторона захисту немає змоги надати. В матеріалах справи наявні лише копії технічних специфікацій СПБУ В312, усі інші матеріали були надані стороною обвинувачення експертам (матеріали на 4-х томах)

Детектив в судове засідання не з`явився. Надав свої письмові пояснення разом з додатками на підтвердження аргуменів, зазгачених у постанові Відповідно до яких повністю підтримує позицію зазначену в постанові про часткову відмову у задоволенні клопотання адвоката.У задоволенні скарги просив відмовити. Скаргу просив розглянути без його участі. Відповідно до статті 306 КПК України не явка детектива в судове засідання для розгляду скарги не перешкоджає її розгляду.

Мотивація суду
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доводи у судовому засіданні, слідча суддя дійшла до таких висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Рішення слідчого (детектива), прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених КПК України, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне (ч. 3 ст. 110 КПК). Оскільки обрання виду процесуального реагування на клопотання є повноваженням детектива (слідчого) НАБУ, слідча суддя приходить до висновку, що вона може зобов`язати детектива не тільки розглянути відповідне клопотання, а й зобов`язати вчинити дії, про які просить скаржник.

Постанова слідчого, прокурора складається, зокрема, з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України. (п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України)

Насамперед, слідча суддя аналізує постанову детектива НАБУ. Із змісту оскаржуваної постанови від 28.09.2020, вбачається що до матеріалів кримінального провадження № 00001246 від 25.04.2017 приєднано копію клопотання адвоката з додатками, які містять висновок експертного дослідження № 6473/11-16 від 28.07.11. ( хоча, як зазначив детектив, копія висновку завірена власною печаткою адвоката та підписом). Відмова щодо проведення товарознавчої експертизи та додаткової економічної експертизи грунтується на тому, що відповідно до змісту висновку № 6473/11-16 експертного дослідження від 28.07.2011 експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз було використано відомості щодо вартості самопідіймальних бурових установок (СПБУ), наданих у конкурсних пропозиціях компаній, документація в яких, в тому числі і відомості щодо їх вартості мають ознаки підробки і що у їх створенні приймали участь працівники «Нафтогаз Україна» та ДАТ «Чорноморнафтогаз», яким було повідомлено про підозру та притягнуто до кримінальної відповідальності. Вказане детективом підтверджується наданими копіями допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (анкетні дані змінені відповідно до ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві), допитом свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , копіями вироків стосовно осіб, які вчинили злочин у ході підготовки та проведення закупівлі ДАТ «Черноморнафтогаз» СПБУ В312 та В319, у тому числі за фактом вчинення службового підроблення, за ознаками складу злочину, передбаченого ст.366 КК України, висновком експертів від 11.11.2020 № 16592/16593/16-32 за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи. Тобто, проведення товарознавчого дослідження та підготовку висновку експертного товарознавчого дослідження № 6473/11-16 від 28.07.2011 було проведено на підставі документів, що мають ознаки підробки. Тобто, зазначений висновок експерта неможливо використовувати (надавати експерту) для проведення інших товарознавчих чи економічних експертиз для визначення вартості СПБУ та встановлення шкоди у кримінальному провадженні. На думку слідчої судді вказане твердження детектива є мотивованим належним чином, слідчим зазначено, з яких мотивів він дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання сторони захисту. Крім того, детектив надав до судового засідання докази, які спростовують твердження адвоката щодо необгрунтованості постанови про часткову відмову у задоволенні його клопотання.

Стосовно необхідності проведення слідчої дії, слідча суддя зазначає, що адвокатом у клопотання зазначено що ключовим доказом на підтвердження розміру збитків, завданих внаслідок придбання СПБУ В3212 є висновок судово-економічної експертизи від 12.12.2016 № 19589-19591/20752-20754/16-45 у якому експертами не досліджувались відомості щодо ринкової вартості СПБУ В312 з урахуванням супутних робіт, послуг та комплектного обладнання. При цьому вказано, що всі ці відомості були враховані при проведенні експертного товарознавчого дослідження від 28.07.2011 за результатами якого було складено висновок № 6473/11-16 щодо середньоринкової вартості СПБУ В312. Скаржник стверджує про необхідність проведення повторної товарознавчої експертизи з наданням експерту . серед інших матеріалів, висновку експерттів від 28.07.2011 № 6473/11-16 , а також додаткову економічну експертизу для проведення якої надати експертам висновок повторної товарознавчої експертизи.

Що важливо було встановити детективу, так це необхідність та доцільність таких слідчих дій у цьому провадженні, на підставі чого і мала виноситись постанова. Враховуючи те, що доводи у клопотанні про залучення експерта для проведення повторної товарознавчої експертизи та додаткової економічної експертизи невід`ємно пов`язані із встановленням факту «потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій», слідча суддя вважає, що необхідно оцінити їх у світлі цього кримінального провадження.

У клопотанні адвокат ОСОБА_3 (скаржник у цьому судовому провадженні), що здійснює захист підозрюваного ОСОБА_4 , просить приєднати до матеріалів кримінального провадження № 0001246 від 25.04.2017 висновок № 6473/11-16 експертного товарознавчого дослідження від 28.07.2011, складений експертами КНДІСЕ., залучити експертів для проведення повторної товарознавчої експертизи та додаткової економічної експертизи, так як вважає, що висновок судово-економічної експертизи від 12.12.2016 № 19589-19591/20752-20754/16-45 є неповновим, у ньому не були враховані витрати на утеплення установок та підготовку до роботи в умовах Чорного моря; спорядження додатковим обладнанням, включаючи вертольоти; транспортування установок, поєднане з демонтажем опорних колон та подальшим їх зварюванням після проходження мостів через протоку Босфр, тощо, тому вважає, що без таких висновків неможливо проводити повне та неупереджене розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Правова природа проваджень, які здійснюються слідчим суддею у скаргах за п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення експертиз. Підставою для проведення слідчих дій є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 2 ст. 223 КПК України). Слідчі дії спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 223 КПК України).

Варто зазначити, що обставинами, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, є 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; 7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру (ч. 1 ст. 91 КПК України).

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження (ч. 2 ст. 91 КПК України). За результатами проведення експертиз з використанням висновку № 6373/11-16 експертного дослідження від 28.07.2011, який було складено на підставі документів, які мають ознаки підробки , отримується доказ у виді висновку . З урахуванням цього, слідча суддя вважає, що отримання такого доказу може мати наслідком отримання неналежного доказу, тобто такого, який не підтверджує існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів (ч. 1 ст. 85 КПК України).

Стосовно необхідності проведення слідчої дії, слідча суддя зазначає, що адвокатом не доведено , що проведення вказаної слідчої дії мають значення для кримінального провадження. Скаржник не доводить таке значення для кримінального провадження.

Розглядаючи скарги цієї категорії, слід зважати на те, що відповідно до ч. 1 ст. 40 КПК слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється. Таким чином, при розгляді скарг на відмову в задоволенні клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій слідча суддя співвідносить вимоги ст. 220 КПК з іншими процесуальними вимогами щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадження, зокрема встановленими ст. 40 КПК. Необхідно брати до уваги те, що процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які ініціюються учасниками кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути недоцільними, а інколи - передчасними або взагалі перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. (Лист ВССУ від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування»)

Хоча самостійність детектива НАБУ у провадженні завжди протиставляється праву сторони захисту звертатися із клопотанням про проведення слідчих дій, прийняття рішень при проведенні досудового розслідування є дискреційним повноваженням слідчого, які він приймає з урахуванням відомостей про досудове розслідування, наявної доказової бази тощо. Беручи до уваги відомості про досудове розслідування та кримінальне провадження в цілому, слідча суддя приходить до висновку про те, що рішення детектива про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчої дії було обґрунтованим і вмотивованим. Відповідно, встановлено підстави для відмови у задоволенні скарги скаржника.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 220, 303, 304, 306, 307 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , що полягає у скасуванні постанови від 28.09.2020 про часткову відмову у проведенні слідчих (розшукових) і процесуальних дій за клопотанням від 23.09.2020 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідча суддяОСОБА_1