Справа № 188/1616/20
Провадження № 1-кс/188/329/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2020 року слідчий суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Петропавлівського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , про арешт майна, погоджене прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000521 від 20 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

20 листопада 2020 року слідчий СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_2 , звернулася з клопотанням погодженим прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , в якому просить накласти арешт на майно вилучене під час огляду місця події 19.11.2020 року, а саме на:

- трактор марки «БЕЛАРУСЬ-892» д.н. НОМЕР_1 , що згідно технічного паспорту належить ОСОБА_4 ;

- причіп марки « 2ПТС-4», ДНЗ НОМЕР_2 , що згідно технічного паспорту серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_5 , фактично перебуває у користуванні ОСОБА_4 ;

- три бензопили марки « PARTNER 350» жовтогарячого кольору одна з яких перебуває у справному стані, а дві інших не справні, що належать ОСОБА_4 ,

- попиляне на колоди дерево клену.

Слідчий прохає заборонити вищевказаним особам на розпорядження, використання та відчуження перерахованого майна, місцем зберігання арештованого майна визначити територію Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: смт. Петропавлівка вул. Соборна,3 Петропавлівського району Дніпропетровської області.

Вивчаючи клопотання та додані до нього матеріали вважаю, що клопотання про арешт майна необхідно повернути прокурору на доопрацювання з оглядом на наступні обставини.

Слідчим суддею встановлено, що вказане в клопотанні майно, є тимчасово вилучене згідно до протоколу огляду від 19.11.2020 року, тоді як слідчий звертається з клопотанням про арешт майна в якому слідчим не вказує про те яким чином і при яких обставинах воно обуло вилучене та де зберігається на даний час.

Відповідно до ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Крім цього з наданих до клопотання додатків та змісту клопотання, є різниця в зазначенні транспортного засобу - трактору, не в повному обсязі надані відомості щодо його повної назви та марки. Так, слідчий прохає накласти арешт на трактор « БЕЛАРУСЬ-892» д.н. НОМЕР_1 як, згідно протоколу огляду від 19.11.2020 року , слідчим був виявлений трактор ДНЗ далі в протоколі огляду зазначено, що вилучений трактор та причеп без визначення їх марки . Вилучені згідно протоколу зразки дерев, а арешт слідчий прохає накласти на попиляні колоди дерева клену та не зазначає їх кількість або вагу і де на даний час знаходиться все майно на яке треба накласти арешт.

Слідчий прохає накласти арешт шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на майно, але не зазначає, КОМУ саме та з якою метою необхідно заборонити відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Слідчий також прохає накласти арешт на попиляне на колоди дерево клену, але не зазначає кількість колод та не зазначає де воно зберігається на даний час.

Правовою підставою арешту майна є ухвала слідчого судді або суду. Це положення обумовлено вимогою ст. 41 Конституції України, яка передбачає виключно судовий порядок позбавлення права власності.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини визначає: «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права».

Фактичною підставою арешту майна є сукупність фактичних даних, що вказують на завдання кримінальним правопорушенням матеріальної та /чи моральної шкоди, заявлення цивільного позову про її відшкодування або можливість заявлення такого позову та накладення майнових стягнень, конфіскації майна за вироком суду.

Необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення можливої КОНФІСКАЦІЇ майна або цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

Слідчий або прокурор, які подають клопотання про арешт майна зобов`язані навести підстави, у зв`язку з якими потрібно застосувати арешт майна (зазначити за якою кваліфікацією особі ВРУЧЕНО підозру у вчиненому правопорушенні, чи передбачено покарання у виді конфіскації майна).

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати.

У клопотанні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди. Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, повинна бути СПІВМІРНОЮ із розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Слідчий суддя, суд повертає клопотання прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, якщо клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а саме: не зазначено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати; не додано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Однак, слідчим в своєму клопотанні не визначено статус особи, на майно якої, планується накласти арешт, відсутнє підтвердження того, що у даному кримінальному провадженні комусь пред`явлено підозру .

Враховуючи наведене вважаю, що слідчий суддя не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

Отже, клопотання про арешт майна передчасно передано слідчому судді та не відповідає вимогам ст.171 КПК України, а саме витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань не завірений належним чином, не завірені належним чином копії додані до клопотання .

Подаючи клопотання до суду першої інстанції слідчим також не зазначені зокрема: підстави для накладення арешту на майно,відповідно до положень статті 170 КПК України, а є посилання лише на мету - збереження речового доказу,відсутнє належне обґрунтування необхідності зберігання майна, а саме які дії планують слідчим проводиться .

Відтак, слідчим не дотримані вимоги закону щодо складання й подання до суду вказаного клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 171, 172 КПК України,-слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна, по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000521 від «20» листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.246 КК України, - повернути прокурору Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області для усунення вказаних недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків клопотання - сімдесят дві години з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1