Справа № 709/1364/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

2 листопада 2020 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 на рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання, -

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшла скарга захисника ОСОБА_4 (далі - скаржник) в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 на рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання.
В обґрунтування скарги зазначалося, що скаржником до СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області подано клопотання про призначення психологічної експертизи з проведенням опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа, однак постановою слідчого СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 у його задоволенні відмовлено. Скаржник не погоджується з оскаржуваною постановою, оскільки вважає, що результати вказаної експертизи матимуть значення для кримінального провадження.

У судовому засіданні скаржник подану ним скаргу підтримав повністю, просив задовольнити з підстав, викладених у ній. Пояснив, що дійсно сторона захисту має право на проведення за власною ініціативою вказаної експертизи та на залучення експерта, однак, враховуючи складне матеріальне становище його підзахисної, а також те, що вона перебуває під вартою, у неї відсутня можливість залучити такого експерта. Крім того, дійсно з матеріалів кримінального провадження вбачається, що було проведено опитування підозрюваної ОСОБА_5 із застосуванням поліграфа. Разом з тим йому не відомо чи була добровільна згода його підзахисної на таке опитування, та в межах якої процесуальної дії проводилося опитування.

Слідчий ОСОБА_3 проти задоволення скарги заперечила та пояснила, що дослідження за допомогою поліграфа не можна враховувати як доказ, хоча по справі проведено таке дослідження, а результати цього дослідження містяться в матеріалах кримінального провадження. Крім того, старшим слідчим СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 призначена судова психологічно-психіатрична експертиза, висновок якої приєднано до матеріалів кримінального провадження. До того ж згідно з відповіддю судово-психологічного експерта ОСОБА_7 , в КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня» ЧОР відсутня можливість проведення дослідження за допомогою поліграфа та таке дослідження проводиться в інших регіонах України.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, вивчивши скаргу та додані до неї документи, а також матеріали досудового розслідування, слідчий суддя встановив таке.

Перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, закріплений у ч. 1 ст. 303 КПК України, є вичерпним.

Зокрема, згідно з п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, з-поміж іншого, рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Судом встановлено, що скаржник 15 жовтня 2020 року звернувся до

СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області з клопотанням про призначення психологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа.

Постановою слідчого СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 19 жовтня 2020 року у задоволенні вказаного клопотання відмовлено.

Водночас в матеріалах досудового розслідування наявний висновок судово-психіатричної експертизи від 7 жовтня 2020 року № 397.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених

ст. 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно зі ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст. 244 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п. 6.8 розділу VI «Психологічна експертиза» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року

№ 53/5 з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа; предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Зміст наведених методичних рекомендацій, як і зміст Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої вищевказаним наказом від 8 жовтня 1998 № 53/5, не дозволяють дійти висновку, що результати опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є самостійним висновком судового експерта державної спеціалізованої науково-дослідної установи судових експертиз Міністерства юстиції України та атестованого судового експерта, який не є працівником державної спеціалізованої установи.

Крім того, суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 8 Закону України «Про судову експертизу» методики проведення судових експертиз (крім судово-медичних та судово-психіатричних) підлягають атестації та державній реєстрації в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Методика проведення судової психофізіологічної експертизи із застосування поліграфа або психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа, яка б була належним чином атестована та зареєстрована, на сьогоднішній день відсутня.

Суд також зауважує, що за визначенням поліграф («детектор брехні») є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань особи із застосуванням поліграфа («детектора брехні») або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Результати перевірок на поліграфі мають орієнтовне значення в процесі доказування, не мають офіційного доказового значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Призначення вказаної експертизи суд вважає невиправданим, оскільки правдивість і неправдивість показань носить етичний та юридичний характер і відноситься до сфери понять, прояв яких неможливо зафіксувати фізичними приладами. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 307 КПК України передбачено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, беручи до уваги відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення такої експертизи для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких після події кримінального правопорушення особи можуть бути піддані такій перевірці, суд вважає, що у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_4 в інтересах підозрюваної ОСОБА_5 на рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання, - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1