Справа № 199/521/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.01.2021

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

ознайомившись із клопотанням начальника сектору дізнання Амур-Нижньодніпровського відділення поліції ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000054 від 23.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з поданим клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 22.01.2021 р. у гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має бути накладений арешт на майно, а саме на автомобіль марки «ЗАЗ 1102» р/н НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 . Клопотання обґрунтовано тим, що 22.01.2021 р. в період часу з 23.40 год. по 00.20 год. 23.01.2021 р. під час огляду проведеного на території за адресою: м. Дніпро, провул. Васильківський, буд. 2, було оглянуто та вилучено автомобіль марки «ЗАЗ 1102» р/н НОМЕР_3 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 . Постановою від 23.01.2021 р. зазначене майно було визнано речовим доказом та вирішено питання про його зберігання. На переконання дізнавача, є достатньо підстав вважати, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 може бути використано як доказ факту чи обставин вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення, та виникла необхідність в проведенні низки експертиз документів, проведення слідчих (розшукових дій) відносно вказаного майна.

Ознайомившись із вказаним клопотанням, вважаю, що дане клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а тому воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Обґрунтовуючи своє клопотання, слідчий вказав, що метою арешту є збереження вказаного майна, як речового доказу.
В той же час, КПК передбачає (ст. 171 КПК), що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Втім, зазначений обов`язок не виконаний, оскільки клопотання не містить відомостей про власника транспортного засобу, зазначеного вище, та до нього (до клопотання) не долучені відповідні докази щодо реєстрації права власності на зазначене рухоме майно, також до клопотання не долучена копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 та протокол тимчасового вилучення майна (ч. 3 ст. 168 КПК України).

Клопотання про арешт майна подано начальником сектору дізнання Амур-Нижньодніпровського відділення поліції ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , а не слідчим (ч. 1 ст. 171 КПК України).

Водночас, частина документів надана у копії поганої якості, через що не є можливим ознайомитися із їх змістом.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Керуючись 3 ст. 26, ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 172, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання Амур-Нижньодніпровського відділення поліції ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000054 від 23.01.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, повернути прокурору.

Встановити строк до 16:15 год. 28.01.2021 р. для усунення недоліків, зазначених в даній ухвалі.

Ухвала набирає чинності негайно та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1