БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/1455/2020
Провадження № 1-кс/497/402/2020
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

28.10.2020 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області
в особі слідчого судді - ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
старшого слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кубей, Болградського району Одеської області, громадянина України, гагауза за національністю, з повною середньою освітою, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Болградським РВ ГУМВС України в Одеській області,

В С Т А Н О В И В:

28.10.2020 року старший слідчий СВ Болградського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області старший капітан поліції ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Ізмаїльської місцевої прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з досудовим розслідуванням по кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000234 від 26.10.2020 року, за попередньою правовою кваліфікацією ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в ніч з 25.10.2020 року на 26.10.2020 року (точна дата та час досудовим слідством не встановлені) ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , перебуваючи у приміщенні літньої кухні в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 , під час вживання алкогольних напоїв, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків між ними виникла сварка, під час якої ОСОБА_5 кухонним ножем наніс три удари в область шиї ОСОБА_8 , від яких останній на місті події помер.

26.10.2020 року о 09:45 годині затримано ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК, та 27.10.2020 року останнього повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч. 1 ст. 115 КК - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, просив його задовольнити. Надав пояснення щодо обґрунтованості підозри на даний час та наявності достатніх ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджувала, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Підозрюваний категорично заперечував свою винуватість до вчиненого злочину, стверджував про те, що він не вбивав ОСОБА_8 , і хто його вбив він не знає.
Разом з цим підтвердив, що ввечері 25.10.2020 року вони втрьох: він, батько та ОСОБА_8 в приміщенні літньої кухні сиділи та вживали алкогольні напої, при цьому батько сварився з ОСОБА_8 за 100.00 гривен, які той нібито йому не віддав. Потім він пішов, спати, та що відбулося далі він не бачив та не знає. Не заперечував, що вже три роки перебуває на обліку у лікаря психіатра, так як після ДТП його часто болить голова, та він чує сторонні голоси.
Також підтвердив, що був він затриманий 26.10.2020 року о 09:45 годині, та ніхто з працівників поліції не вчиняв відносно нього ніякого тиску, а ні морального, а ні фізичного, не дозволені методи впливу до нього не застосовувалися.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_9 заперечував щодо задоволення клопотання слідчого про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозра не обґрунтована, та є виключно припущенням слідчого щодо дій його підзахисного. Просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його постійного проживання.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Під час судового розгляду клопотання встановлено, що в провадженні Болградського відділення поліції Ізмаїльського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області перебуває кримінальне провадження за № 0000234 від 26.10.2020 року, за попередньою правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 115 Кримінального кодексу України.
26.10.2020 року о 09:45 годині ОСОБА_5 затримано в поряду ст.208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, за ознаками: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:
- протоколом огляду місця події від 26.10.2020, під час якого виявлено труп ОСОБА_10 з ознаками насильницької смерті, та речові докази, які мають відношення до скоєного вбивства;

- протоколами допиту свідка ОСОБА_5 , який вказує на причетність до вбивства свого сина ОСОБА_11 ;

- іншими матеріалами цього кримінального провадження у їх сукупності.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа
Відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. І такі докази мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.
Слідчий суддя вважає, що усі ті докази, що зібрані на даний час органом досудового розслідування є вагомими, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 .
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 названого кримінального злочину, та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, та усвідомлення підозрюваного в тому, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, само по собі може спонукати сховатись від суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином.
- значні ризики впливу на свідків по вказаному провадженню та сам факт можливого знаходження підозрюваного на волі, викличе підвищене усвідомлення тривоги у свідків стосовно себе, з урахуванням обставин скоєння інкримінованого діяння, особливо, враховуючи, що свідок ОСОБА_5 є його батьком та проживає з ним за однією адресою.
- підозрюваний після скоєння навмисного вбивства ОСОБА_8 вжив заходи щодо знищення слідів своєї причетності до інкримінованого йому діяння, що виразилося у тому, що ОСОБА_5 зібрав особисті речі, які склав у пакет для подальшого переховування від органів досудового розслідування, що свідчить про доведеність ризиків, передбачених п.п. 1,2 ч. 1 ст. 177 КПК.
- невисока ступінь соціальних зав`язків, відсутність постійного місця роботи та постійного джерела доходів, а разом з тим вчинення інкримінованого йому діяння у стані алкогольного сп`яніння, що було одним з основних чинників, що сприяли вчиненню особливо тяжкого злочину.
- на ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується вказує та обставина, шо підозрюваний ОСОБА_5 хворіє психічної хворобою, тривалий час перебував на стаціонарному лікуванні, з його пояснень, він чує голоси, а тому до часу отримання висновків судово-психіатричної експертизи є усі підстави вважати, що ОСОБА_5 не може усвідомлювати свої дії та керувати ними, тобто є суспільно небезпечною особою.
Усі ці ризики свідчать про не можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними.
Тим паче, що досудове розслідування на даний час триває лише три дні, усі необхідні і достатні докази не зібрані, експертизи не проведені, не всі свідки допитані, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Крім того обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно для забезпечення проведення з останнім слідчих дій та позбавлення його можливості вчинення різного роду дій, спрямованих на уникнення покарання за вчинення умисного особливо тяжкого злочину.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.
З огляду на обставини викладені вище, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального злочину, передбаченого ст.115 ч.1 КК України, що має наслідком загибель людини, з урахуванням положень ч.4 ст. 183 КК України слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави при застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 184, 193, 395 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Болградського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_4 яке погоджене з прокурором, який здійснює процесуальне керівництво ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні №0000234 від 26.10.2020 року за ознаками кримінального злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Кубей (Червоноармійське) Болградського району Одеської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 58 (п`ятдесят вісім) днів з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльська установа виконання покарань (№ 22)» Міністерства юстиції України.
Строк дії ухвали до 09:45 години 23 грудня 2020 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1