УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 00002815 від 21.11.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тартар, Азербайджан, громадянина Азербайджану, азербайджанця, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, ІНФОРМАЦІЯ_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, 19.11.2020, приблизно о 21 годині 42 хвилин, біля будинку №16 навул. Академіка Корольова в м. Одесі ОСОБА_5 та друга невстановлена на момент досудового розслідування особа, сіли до транспортного засобу марки «Hyndai Avante» д/н НОМЕР_1 сірого кольору, який був під керуванням потерпілого ОСОБА_7 , яку вони викликали через мобільний додаток «Тачка». Скориставшись послугами таксі, повернувшись до вищевказаної адреси, у ОСОБА_5 та у другої невстановленої на момент досудового розслідування особи виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення майна ОСОБА_7 ..

Так, реалізуючи свій спільний злочинний умисел та корисливий мотив, спрямований на відкрите викрадення майна, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та з метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на відкрите викрадення чужого майна невстановлена особа яка знаходилась на задньому пасажирському сидінні транспортного засобу марки «Hyndai Avante» д/н НОМЕР_1 застосував силу, а саме обхватив лівою рукою за шию ОСОБА_7 а правою рукою в той час утримував останнього та витребував грошові кошти, в цей час ОСОБА_5 шляхом нанесення удару кулаком по обличчю спричинив ОСОБА_7 , тілесні ушкодження. В подальшому ОСОБА_5 відкрито викрав мобільний телефон марки «Iphone 8 Plus» в корпусі чорного кольору ІМЕІ: НОМЕР_2 із SIM карткою мобільного оператора «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_3 , який знаходився у зафіксованому стані на спеціальному утримувачі, який належав потерпілому ОСОБА_7 .

Після цього, ОСОБА_5 та друга невстановлена на момент досудового розслідування особа з місця вчинення кримінального правопорушення з вищевказаним викраденим майном втекли, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинили матеріальну шкоду ОСОБА_7 на загальну суму 25 398 гривень.

21.11.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, з метою запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі, клопотання просив задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення поданого клопотання, зазначивши, що його підзахисний має постійне місце проживання, одружений, на утриманні має неповнолітню дитину, а також має хоча й неофіційне, проте місце роботи. З огляду на викладене, просив застосувати відносно свого підзахисного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

А) Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні даного клопотання.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Б) Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 21.11.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, за кваліфікуючими ознаками: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб.

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, сторона обвинувачення у своєму клопотанні посилається на: протокол прийняття заяви та допиту потерпілого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , де останній зазначив обставини вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події від 20.11.2020 року, а саме огляд місця вчинення кримінального правопорушення де було виявлено та вилучено: картуз (кепку) чорного кольору, який ймовірно належить другій невстановленій на даний час особі; протокол допиту свідка ОСОБА_8 , яка розповідає про обставини вчинення кримінального правопорушення; протокол впізнання особи за фотознімками на якому потерпілий ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , впізнає особу під №1 яким являється підозрюваний ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ; протокол огляду місця події від 21.11.2020 року у приміщенні службового кабінету №505 Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області в ході якого підозрюваний ОСОБА_5 видав працівникам поліції викрадене майно потерпілого, а саме мобільний телефон марки «iPhone 8 plus» в корпусі чорного кольору ІМЕІ: НОМЕР_2 із SIM карткою мобільного оператора «Київстар» із абонентським номером НОМЕР_3 яка належить потерпілому ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколи допитів свідків ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_5 , які були запрошені в якості понятих на проведення огляду місця події; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 в ході якого останній розповідає про обставини вчинення ним та його знайомим злочину, який йому інкримінують.

Слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
В) Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вирішуючи питання наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які в своєму клопотанні зазначає сторона обвинувачення, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, що з огляду на його тяжкість та тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку його подальшого можливого визнання винним у його вчиненні у встановленому законом порядку судом, свідчить про наявність підстав у слідчого судді для висновку про те, що ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в рамках даного кримінального провадження наявний. Крім того, про існування означеного ризику в певній мірі свідчать й відомості в частині того, що підозрюваний ОСОБА_5 являється громадянином іноземної держави, який на території України не має місця реєстрації.

В цілому, зважаючи на інкримінований підозрюваному ОСОБА_5 епізод ймовірної злочинної діяльності за обставинами, як вони викладені у вказаному клопотанні та письмовому повідомленні про підозру, який носить корисливий характер та спрямований на порушення права власності потерпілої особи, з огляду на ту обставину, що слідчим суддею не було встановлено офіційного місця роботи підозрюваного, а відтак і його офіційного та постійного заробітку, слідчий суддя також приходить до переконання про доведеність існування ризику у вигляді можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 іншого корисливого кримінального правопорушення проти власності, не зважаючи на відомості в частині відсутності у підозрюваного судимостей раніше.

За таких обставин, беручи до уваги серйозність інкримінованого підозрюваному ОСОБА_5 кримінального правопорушення, у можливому вчиненні якого на теперішній час останній обґрунтовано підозрюється, з огляду на встановлені в судовому засіданні ризики та обґрунтованість поданого стороною обвинувачення клопотання, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вважаючи, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не забезпечить запобігання означеним та встановленим слідчим суддею в судовому засіданні ризикам, настання яких, фактично може призвести до унеможливлення досягнення в рамках даного кримінального провадження завдань кримінального провадження.

Г) Вирішення питання можливості/неможливості застосування в рамках даного кримінального провадження застави в якості альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується ймовірне вчинення кримінального правопорушення, поєднане з застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, з огляду на встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, а також характеризуючі підозрюваного матеріали, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення відповідного розміру застави.

Таким чином, з урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 00002815 від 21.11.2020 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали припиняє свою дію 21.01.2021 року, в межах строків досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1