Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/955/20
Провадження № 1-кс/499/6/21
У Х В А Л А

Іменем України

28 січня 2021 року смт.Іванівка

Слідчий суддя Іванівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю учасників кримінального провадження: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в залі суду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Прохорове, Іванівського району, Одеської області, українцю, громадянину України, не одруженому, не маючого утриманців, не працюючого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому: 07.10.2011 Іванівським районним судом Одеської області за ст. 289 ч. 2, ст. 185 ч. 2, ст. 185 ч. 3, ст. 70 КК України до позбавлення волі на строк 5 років на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з випробувальним строком 2 роки; 06.03.2013 Ширяєвським районним судом Одеської області за ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі на строк 2 роки, на підставі ст. 71 КК України, приєднано 3 роки 1 місяць позбавлення волі по вироку Іванівського районного суду Одеської області від 07.10.2011 року, остаточно призначено покарання у вигляді 5 років 1 місяць позбавлення волі; судимість в установленому порядку не знята та не погашена на підставі документів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000184 від 07.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Іванівського районного суду Одеської області 12 січня 2021 року надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.
В зв`язку з тим, що було невідоме місце знаходження підозрюваного ОСОБА_5 розгляд даного клопотання було відкладено до затримання та приводу підозрюваного до суду для розгляду даного клопотання.
12 січня 2021 року слідчим суддею було постановлено ухвалу про затримання підозрюваного з метою приводу.
27.01.2021 року о 14 годині 30 хвилин відповідно до ухвали суду ОСОБА_5 затримано та доставлено до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою .
Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 будучи раніше засудженим за вчинення злочинів проти власності, передбачених чч. 2, 3 ст. 185 КК України та злочину проти безпеки руху та експлуатації транспорту, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, маючи не погашену і не зняту в установленому порядку судимість, на шлях виправлення не став, належних висновків не зробив та повторно скоїв злочин при наступних обставинах.
Так, 07.10.2020 року приблизно о 03.30 годин, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 перебували у гостях у ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 .
Перебуваючи на подвір`ї вищезазначеного домоволодіння, приблизно о 04.00 годині 07.10.2020 року, ОСОБА_5 побачив мотоцикл, марки «SPARTA» моделі «SD124», № рами НОМЕР_1 , який стояв поблизу воріт. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом.
Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 , усвідомлюючи що мотоцикл належить ОСОБА_6 , умисно, без дозволу власника, не маючи законного права на користування транспортним засобом, підійшов до зазначеного мотоциклу, з`єднав дроти живлення та здійснив запуск двигуна. Впевнившись в відсутності перешкод для користування мотоциклом ОСОБА_5 сів за кермо зазначеного мотоциклу, розпочав рух та покинув місце вчинення злочину, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Таким чином, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, - незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно.
13.11.2020 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Стаття 289 частина 2 КК України незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.
Необхідність обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою слідчий обумовлює наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати якщо підозрюваному не буде обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а самепереховування від органів досудового розслідування, відсутність стійких соціальних та родинних зв`язків, відсутність дітей, місця роботи, навчання, зловживання спиртними напоями.
Процесуальний прокурор та слідчий у судовому засіданні підтримали клопотання та просили обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з підстав, зазначених у клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_5 , від участі захисника відмовився та в судовому засіданні вину свою визнав, зазначив, що щиро розкаюється в скоєному ним кримінальному правопорушенні, розуміє наслідки вчиненого ним кримінального правопорушення, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, завіряючи, що не буде порушувати вимоги домашнього арешту, з`являтися до слідчого та суду за першою вимогою, намірів вчиняти інші правопорушення не має, та має постійне місце проживання з бабусею.
Розглянувши клопотання, матеріали додані до нього, вислухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
При цьому з доводами прокурора, слідчого слідчий суддя погоджується частково.
Ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Дослідивши, матеріали клопотання суддею встановлено, що слідчим було повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчинені ним кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України 13.11.2020 року, з якою погоджується підозрюваний ОСОБА_5 повністю.
Слідчий суддя вважає, що надані матеріали не містять в собі сукупних обґрунтованих ризиків, а саме: органом досудового розслідування та прокурором не доведено, що ОСОБА_5 в подальшому може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки він визнає вину та щиро розкаюється у вчиненому ним кримінальному правопорушенні, матеріальна шкода потерпілому відшкодована в повному обсязі; не доведеним є ризик, щодо впливу підозрюваного на потерпілого та свідків, оскільки майже всі свідки у кримінальному провадженні допитані .
В контексті ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що серйозність обвинувачення або суворість санкції інкримінованого злочину не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою.
Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 8 липня 2003 року, у справі № 1-23/2003, запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований лише з мотиву тяжкості злочину, оскільки це суперечить Конституції України, відповідно до якої особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку та встановлено обвинувальним вироком суду (ст.29,62 Конституції України).
Викладені в клопотанні обставини та наведені в судовому засіданні учасниками судового провадження фактичні дані свідчать про те, що підозрюваний підтвердив в своїх твердженнях вчинення ним дій, за вчинення яких законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років, визнав себе винним, щиро розкаюється у вчиненому, співпрацює з органами досудового розслідування.
Разом з тим слідчий суддя констатує, що під час розгляду клопотання прокурор, слідчий не довели наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України та не довели недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.1ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Згідно вимог частини 2 статті 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Слідчий суддя вважає, що запобіжний захід тримання під вартою, як винятковий запобіжний захід є необґрунтований, але вбачаючи наявність вчинення злочину, обґрунтованої підозри, наявність суспільного резонансу суддя вважає за можливе обрати більш м`який запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт, що на думку суду забезпечить його належну поведінку та попередить його спроби вчинити інше кримінальне правопорушення.
Окрім цього, застосовуючи, щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього на строк не більше двох місяців такі обов"язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в"їзд в Україну.
Тому слідчий суддя виходячи з положень ст.ст.178, 181, ч.4 ст.194 КПК України оцінюючи в сукупності всі обставини відносно вагомості наявних доказів, вік, наявність стійких родинних зв`язків у підозрюваного, визнання вини застосовує до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжного захід - домашній арешт з покладенням на підозрюваного обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючисьст.ст.91,92,177,178,181,183,193-194,196-199,242 КПК України , слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 на підставі документів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000184 від 07.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 - запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, за адресою: АДРЕСА_1 , тобто до 28 березня 2021 року.
Виконання ухвали направити до відділу поліції за місцем проживання і реєстрації ОСОБА_5 .
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 на протязі 2 місяців прибувати до слідчого, прокурора, суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в"їзд в Україну.
Підозрюваного звільнити з під варти в залі суду.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СуддяОСОБА_1