н/п 1-кс/953/6063/20
"31" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
30 липня 2020 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якому він просить накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене 17.07.2020 в ході проведення огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби, а саме:
-13 аркушів формату А4, на кожному з яких типографним способом нанесено по 99 символів, які ззовні схожі на поштові марки АТ «Укрпошта»;
- митну декларацію ОСОБА_4 від 17.07.2020, на 1 арк.
В ході досудового слідства встановлено, що громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 причетний до фінансування протиправної діяльності представників псевдодержавних структур НЗФ т.зв. «ЛНР», пов`язаної із вчиненням дій, спрямованих на зміну меж території України. Встановлено, що зазначений громадянин після придбання у невстановлених осіб підроблених знаків поштової оплати АТ «Укрпошта», планував налагодити канал поставки наявних в нього вищевказаних знаків до м. Луганськ та отримувати за це грошову винагороду з коштів місцевого бюджету «ЛНР».
В ході проведення 17.07.2020 огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби через який ОСОБА_4 планував прибути на територію РФ, звідки до м. Луганська, було виявлено та вилучено речі, які відповідають критеріям ст. 98 КПК України та містять відомості, що можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме:
-13 аркушів формату А4, на кожному з яких типографним способом нанесено по 99 символів, які ззовні схожі на поштові марки АТ «Укрпошта»;
- митну декларацію ОСОБА_4 від 17.07.2020, на 1 арк.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, конкретним фактом, що свідчить про володіння, користування чи розпорядження зазначеною особою вилученим майном є факт його вилучення безпосередньо у ОСОБА_4 , а також його пояснення, надані в ході проведення огляду місця події, відповідно до яких саме вказаний громадянин володіє вилученими речами.
Таким чином, як зазначено прокурором, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вищезазначені речі та документи є доказом злочину, зберегли на собі його сліди та містять відомості про обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.
З метою забезпечення збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, а також проведення з ними в подальшому відповідних експертних досліджень, сторона обвинувачення просить накласти арешт на час досудового розслідування та судового провадження на зазначене в клопотанні майно.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, але надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку із службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_4 , власник майна, надав суду заяву про розгляд поданого клопотання без його участі за сімейними обставинами.
Судом встановлено, що 17.07.2020 в ході проведення огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби, через який ОСОБА_4 планував прибути на територію РФ, звідки до м. Луганська, було виявлено та вилучено зазначені в клопотанні речі.
23.07.2020 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , надіслане поштовим відправленням, про накладення арешту на вилучене під час зазначеного огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби майно.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.07.2020 р. вказане клопотання повернуто прокурору та встановлено 72 години для усунення недоліків.
Згідно з розпискою дану ухвалу слідчого судді отримано прокурором ОСОБА_3 29.07.2020 р. о 15-45 год.
Після чого, 30.07.2020 р. до Київського районного суду м. Харкова вдруге надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт зазначеного в клопотанні тимчасово вилученого 17.07.2020 р. під час зазначеного огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведення огляду місця події, в ході якого слідчим було виявлене та вилучене майно, прокурор звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене під час його проведення майно шляхом направлдення його поштовим відправленням наступного робочого дня після вилучення майна, після чого, отримавши ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, в межах встановленого слідчим суддею строку після усунення недоліків з клопотанням про арешт майна прокурор звернувся до суду вдруге.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 110-2 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації на тимчасово вилученому в ході проведеного 17.07.2020 огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби, зазначеному в клопотанні майні, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене 17.07.2020 в ході проведення огляду місця події на території МАПП «Гоптівка» ВМО «Гоптівка» МП «Магістральний» Слобожанської митниці Держмитслужби, а саме:
-13 аркушів формату А4, на кожному з яких типографним способом нанесено по 99 символів, які ззовні схожі на поштові марки АТ «Укрпошта»;
- митну декларацію ОСОБА_4 від 17.07.2020, на 1 арк.
Місцем зберігання вилучених предметів визначити Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1