печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000085,

В С Т А Н О В И В :
09.09.2020 до провадження слідчого судді надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000085, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/55807/16-к на майно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на грошові кошти, що знаходяться на карткових рахунках платіжних карток ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" №№: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 .

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що у необхідності застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження відпала необхідність.

Заявник у судове засідання не з`явився, у клопотанні просить розглядати справу за його відсутності.

Представник органу досудового розслідування в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судовим розглядом за наданими матеріалами встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено 01.04.2016 до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000085, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України.

11.11.2016 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років з конфіскацією майна.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.11.2016 за № 757/55807/16-к накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_3 та про скасування якого заявник просить у клопотанні.

Як вбачається з ухвали слідчого судді від 14.11.2016, приймаючи рішення про арешт майна слідчий суддя виходив з того, що санкція інкримінованої підозрюваному ОСОБА_3 ч. 3 ст. 307 КК України передбачає обов`язкове додаткове покарання у вигляді конфіскації майна .

Метою арешту майна є конфіскація майна як вид покарання.

Будь-яких даних про те, що на час розгляду даного клопотання підстави та мета, що послугували для накладення арешту, відпали, власником майна слідчому судді не надано та відповідних обставин не встановлено.

За вказаних обставин, під час судового розгляду даного клопотання за наданими матеріалами, встановлено, що втручання органу досудового розслідування у право власності ОСОБА_3 обумовлене законними критеріями, тобто з дотриманням відповідних положень національного законодавства та відповідності верховенства права. Також, слідчим суддею встановлено, що даний час забезпечується «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав ОСОБА_3 та відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.

Керуючись ст. 170-175, 309, 379, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1