Провадження № 1-кс/756/1755/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 серпня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Оболонського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008322 від 14.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
21 серпня 2020 року до суду надійшло клопотання слідчого Оболонського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 про накладення арешту.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається за відсутності власника майна.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що невстановлені у ході досудового розслідування особи, шляхом обману та зловживання довірою, виготовивши та використавши підроблені документи, залучивши до цього підставних осіб, переоформили право власності та заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , та квартирою АДРЕСА_2 .

28.11.2019 постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві квартири які знаходяться за адресою:

АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 визнано речовим доказом.

Зметою збереження речових доказів, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_4 , яка є об`єктом вчинення вищеописаного кримінального правопорушення, запобігання її відчуження чи знищення,слідчий просить накласти арешт на цю квартиру.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи, що майно на яке просять накласти арешт визнано речовим доказом, тому з метою забезпечення збереження речових доказів, слід накласти арешт на це майно, шляхом заборони його відчуження та розпорядження, в частині заборони користування слід відмовити, оскільки це може суттєво порушити права осіб, які можуть там проживати.

Керуючись ст. 132, 167, 168, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_4 про накладення арешту за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008322 від 14.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України- задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру, яка знаходяться за адресою: АДРЕСА_4 , загальною площею 30.9 кв.м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна (№ 000), шляхом заборони розпорядження та відчуження.
В іншій частині вимог відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1