Справа №484/1139/20
Провадження №1-кс/484/305/20
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу

13.04.2020р. м.Первомайськ
Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Первомайського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 яке погоджене прокурором Первомайської місцевої прокуратури Миколаївської області ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні № 0000721 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Леніне Кривоозерського району Миколаївської області, громадянин України, одруженого, який має малолітню дитину, не працює, має професійно-технічну освіту, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований АДРЕСА_2 , інвалідності не має, раніше не судимого,

що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України
за участю прокурора ОСОБА_4
слідчого ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Первомайського ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Первомайської місцевої прокуратури Миколаївської області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , вказуючи, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортним засобом.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості та існують ризики, передбачені ст.. 177 КПК, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення покарання; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадження з метою зміни свідчень, оскільки знає їх місце проживання.

На судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання та просили його задовольнити.
Підозрюваний від дачі пояснень відмовився на підставі ст.. 63 Конституції України та просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання вночі, оскільки працює, але не офіційно.
Захисник просив відмовити в задоволенні клопотання та обрати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання або домашнього арешту із забороною залишати житло у період час з 20:00год. до 05:00год. наступного дня, вказуючи, що до підозрюваного не може бути обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки він судимості не має та підозрюється у вчиненні злочину, за яке передбачене покарання не більше п`яти років.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши обставини, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшла таких висновків.
Застосування запобіжного заходу слідчим суддею здійснюється у порядку, передбаченому ст.. 194 КПК України, де зазначені підстави та обставини, які повинен враховувати слідчий суддя при вирішенні цього питання. Відповідно до вимог цієї статті, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.. 177 КПК України, на які вказує слідчий і прокурор; і недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Згідно вимог ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім передбачених ст.. 177 КПК України ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідка, іншого підозрюваного, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що до ЄРДР внесена інформація (кримінальне провадження № 0000721) щодо вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України, у вчиненні якого повідомлено про підозру ОСОБА_5 ..
Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.04.2020р. приблизно о 14:10год. ОСОБА_5 проходив по вул.. Олени Пчілки м. Первомайська Миколаївської області. Поряд з будинком №131 він побачив мопед марки «Viper» моделі «Alpha» червоного кольору, який належав ОСОБА_7 . Виконуючи задумане ОСОБА_5 з метою заволодіння транспортним засобом підійшов до мопеда, зняв його з лапки, на якій він стояв, та покотив по вулиці в бік пров. Молодіжного. Біля будинку №4 по пров. Молодіжному він був помічений сторонніми особами. Розуміючи, що його дії викриті, залишив вказаний мопед та пішов з місця події.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України, підтверджується:
- протоколом огляду місця події та таблиці зображень до нього від 10.04.2020р., відповідно до якого була оглянути ділянки дороги біля будинку АДРЕСА_3 .
- протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які бачили молодого чоловіка, який котив мопед.
Згідно з визначеним Європейським судом з прав людини поняттям, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду від 24 листопада 2016 року № 5-328кс16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
На даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме, питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинною у вчиненні злочину.
Таким чином, наявні докази, які містяться в матеріалах провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
Також матеріали провадження вказують на наявність ризиків, зазначених прокурором.
Отже, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, судимостей не має, має постійне місце проживання, проживає разом із дружиною та малолітнім сином, ІНФОРМАЦІЯ_2 . Підозрюваний вказав, що працює, але докази на підтвердження вказаного, відсутні.
Згідно ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Як передбачено ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Крім того, за правилами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.. 177 КПК України.
З урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки воно необґрунтоване. Так, слідчим та прокурором не надані докази, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину. Також слідчим та прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.. 177 КПК України.
Враховуючи викладене вище, особу підозрюваного, який раніше не судимий, має родину, не працює, суд вважає за можливе обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово, що забезпечить виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Крім того, застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу означає, що він буде перебувати під контролем органу досудового розслідування.
Керуючись ст. ст.. 176-178, 181, 193, 194, 196, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міру запобіжного заходу у виді домашнього арешту строком на два місяця терміном до 14.06.2020р. включно із забороною підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.
Покласти на підозрюваного обов`язки строком на два місяці до 14.06.2020р., передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
- з`являтися за кожним викликом слідчого, прокурора та суду;
- утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.
Контроль за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, покласти на співробітників Первомайського ВП ГУНП в Миколаївській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення, а підозрюваним - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.
Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1