Справа № 199/460/20
УХВАЛА
2020 року березня місяця 12 дня м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі

головуючого судді: ОСОБА_1

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро кримінальне провадження №0001806 від 27.10.2019 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , потерпілої ОСОБА_5 та її представника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИВ:
Всі учасники підготовчого засідання вважали можливим призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на підставі обвинувального акта відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 121 КК України.
Прокурор заявив клопотання про виклик в судове засідання: потерпілої ОСОБА_5 та її представника, обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_7 , свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Крім того представник потерпілої надав клопотання про виклик експерта ОСОБА_8 . Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_7 заперечували проти задоволення клопотання про виклик експерта, як передчасно заявлене. Прокурор та потерпіла ОСОБА_5 підтримали виклик клопотання.

В свою чергу ОСОБА_9 заявила клопотання про визнання її потерпілою по кримінальному провадженню №0001806 від 27.10.2019 відносно ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 121 КК України, оскільки вона є сестрою загиблого ОСОБА_10 та бажає приймати участь в судових засіданнях. Прокурор залишив це питання на розсуд суду, потерпіла та її представник підтримали таке клопотання, захисник ОСОБА_7 та обвинувачений ОСОБА_3 заперечували проти визнання ОСОБА_9 потерпілою, так як вважали, що це питання судом не вирішується в підготовчому засіданні.

25.02.2020 до суду надійшла уточнена позовна заява потерпілої ОСОБА_5 , яку остання просила долучити до матеріалів обвинувального акту. Захисник ОСОБА_7 просив долучити відзив на цю позовну заяву потерпілої. Учасники процесу не заперечували проти долучення вказаних документів.

Суд, вислухавши думки учасників підготовчого судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає, що дане кримінальне провадження підсудне Амур-Нижньодніпровському районному суду міста Дніпропетровська; підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 4)-8) ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, або його зупинення немає; підстав для повернення обвинувального акту відповідно до вимог п. 3) ч. 3 ст. 314 КПК України немає, тому дане кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.
Відповідно до ч. 6 ст. 55 КПК України якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб. З огляду на вищевикладене, суд вважає клопотання ОСОБА_9 по даному кримінальному провадженню таким, що підлягає задоволенню.
Суд вважає необхідним задовольнити клопотання і прокурора та викликати в судове засідання: потерпілу ОСОБА_5 та її представника, потерпілу ОСОБА_9 , обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_7 , свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Також суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника потерпілого та викликати до суду і експерта ОСОБА_8 .

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, тому суд вважає за необхідне задовольнити клопотання потерпілої та долучити уточнену позовну заяву про відшкодування шкоди до матеріалів кримінального провадження, а також долучити відзив на уточнену позовну заяву.

Крім того, прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_3 на 60 днів, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Потерпіла ОСОБА_5 та її представник підтримали клопотання прокурора.
Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_7 заперечували щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, оскільки вирішення питання про продовження запобіжного заходу не передбачене ст. 314 КПК України.
Суд, вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 на 60 днів, вважає клопотання прокурора обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, продовження строку тримання під вартою, зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, суд враховує вимогист.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод іст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини (далі по тексту ЄСПЛ), вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання.
Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні умисного злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Зокрема, ОСОБА_3 обвинувачується у спричиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, останній вчинив злочин під час розгляду кримінального провадження відносно нього судом, та йому у разі доведення його вини може бути призначено покарання до 10 років позбавлення волі.
ЄСПЛ наголошує у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства від 28.10.1994, що при визначенні «ступеня підозри» підставою для отримання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту може бути «більш низький поріг обґрунтованості підозри» при вчиненні «особливої категорії злочинів», а у справі «Боротюк проти України» від 16.10.2010 визнає, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення заявником тяжкого злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою. У своїх рішеннях ЄСПЛ звертає увагу на те, що тяжкість злочину, та ризик ухилення обвинуваченого від слідства залишаються єдиними підставами для відмови суду у задоволенні клопотань про звільнення.
Суд, виходячи з практики ЄСПЛ, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає, що підстави для продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, не відпали, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, а тому наявна необхідність у збереженні такої міри запобіжного заходу.
У зв`язку з викладеним, заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає, що клопотання прокурора обґрунтоване та підлягає задоволенню, приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, оскільки заявлені ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, не зменшилися та до обвинуваченого не можуть бути застосовані більш м`які альтернативні запобіжні заходи.
При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а враховує, що останній продовжував вчиняти злочини, не зважаючи на знаходження в суді кримінального провадження відносно нього за ч. 4 ст. 296 КК України, яке вчинено ОСОБА_3 в період іспитового строку, та йому у разі доведення його вини в даному кримінальному провадженні може бути призначено покарання до 10 років позбавлення волі, тому вказане свідчить про наявність ризиків переховування від суду, незаконно впливати на потерпілу сторону та свідків, які ще судом не допитані у цьому кримінальному провадженні, можливості скоювати інші злочини.
Розглядаючи можливість зміни ОСОБА_3 запобіжного заходу на інший, менш суворий, суд, враховуючи вищезазначене, відповідно до вимог ст. 183 КПК України, вважає, що альтернативні запобіжні заходи є такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Керуючись ст.ст. 55, 110, 314-315, 350, 369, 371, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню № 0001806 від 27.10.2019 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 121 КК України, у відкритому судовому засіданні на 11-30 годину 19 березня 2020 року в залі судового засідання № 3 Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська за адресою: вул. Новоселівська, 9, місто Дніпро.
Проводити судовий розгляд кримінального провадження суддею одноособово.

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати потерпілою по кримінальному провадженні № 0001806 від 27.10.2019.

У судове засідання викликати: прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 1, потерпілу ОСОБА_5 та її представника, потерпілу ОСОБА_9 , обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника ОСОБА_7 , експерта ОСОБА_8 , свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Уточнену позовну заяву потерпілої ОСОБА_5 та відзив на позовну заяву долучити до матеріалів кримінального провадження.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк тримання під вартою на 60 днів, тобто до 10 травня 2020 року включно.
Ухвала суду в частині продовження строку тримання під вартою обвинуваченому може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:

12.03.2020