Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/683/20
Провадження № 1-кс/382/135/20
У Х В А Л А

01 липня 2020 року м.Яготин

Слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю сторони кримінального провадження з боку обвинувачення прокурора ОСОБА_3 ,

представника заявника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготині Київської області заяву про відвід слідчого судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Із заяви директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай Плюс» про відвід слідчого судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 вбачається, що в провадженні слідчого судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває клопотання про накладення арешту в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 18.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України. В ході судового розгляду виникли об`єктивні підстави для заявления слідчому судді відводу з огляду на наступне.

Предметом досудового розслідування є самовільне захоплення земельних ділянок належних ТОВ «Урожай Плюс» на праві оренди та перешкоджання його господарській діяльності. 05 червня 2020 року було розпочато розгляд справи за відсутності власників земельних ділянок. Так, належними учасниками справи є власники 106 земельних ділянок, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_5 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , та відповідно орендар (користувач) вищевказаних земель ТОВ «Урожай Плюс» підтвердженням про що є відомості з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Проте, слідчим суддею ОСОБА_5 з невідомих причин не було здійснено виклик власників земельних ділянок, незважаючи на те, що розгляд клопотання може вплинути на їхні права та обов`язки. Разом з цим, слідчою суддею ОСОБА_5 не було допущено до участі в судовому засіданні власників земельних ділянок незважаючи на їх особисту явку до судового засідання та заявлені клопотання про вступ до справи.

09 червня 2020 року відбулося друге судове засідання по розгляду клопотання, про те слідчим суддею ОСОБА_5 повторно з невідомих причин не було здійснено виклик частини власників земельних ділянок, незважаючи на те, що розгляд клопотання може вплинути на їхні права та обов`язки. Вищевказані дії свідчать про допущення слідчим суддею порушення прав власників земельних ділянок та вказають на упередженість у вирішенні даного клопотання.

При цьому, до участі в справі допущено осіб які не є стороною у справі чим розголошено відомості досудового розслідування. Так, згідно фабули витягу з ЄРДР за номером кримінального провадження 0000234 вбачається наступне: «15.05.2020 року до Яготинського ВП надійшла заява ТОВ «Урожай Плюс» про те, що представниками ТОВ «Нива Переяславщини» здійснюється самовільне захоплення земельних ділянок, які розташовані у адміністративних межах Сотниківської сільської ради Яготинського району Київської області, та які перебувають у користуванні ТОВ «Урожай Плюс». Як вбачається з матеріалів клопотання, останнє обгрунтоване тим, що належними орендарями вищевказаних земельних ділянок є ТОВ «Урожай Плюс» про що є відомості в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та відповідно надані витяги. Тобто, інших доказів належних користувачів земельних ділянок матеріали клопотання не містить. Проте, не зважаючи на вищезазначене слідчим суддею ОСОБА_5 було допущено до провадження представників ТОВ «Нива Переяславщини» яким в ході судового розгляду було розголошено таємницю досудового розслідування. Разом з цим, неодноразові заперечення представника ТОВ «Урожай Плюс» про допущення ТОВ «Нива Переяславщини» до судового розгляду були відкинуті без жодного обгрунтування. Тим більше, слідчим суддею ОСОБА_5 було оголошено те, що дійсно матеріали клопотання не містять відомостей того, що ТОВ «Нива Переяславщини» законно користується земельними ділянками, зокрема, має документальне підтвердження власності на будь-яке майно розташоване на землях ТОВ «Урожай Плюс, що зафіксовано аудіозаписом судового засідання. Такі дії свідчать про істотне порушення норм кримінального процесуального права та виключають об`єктивний розгляд даної справи, що шкодить авторитету судових органів.

Заявлений відвід мотивований оцінкою дій слідчого судді, які виражаються у лобіюванні інтересів ТОВ «Нива Переяславщини». Тим більше, такі дії слідчого судді породжують у пересічного звичайного спостерігача більш ніж обгрунтовані сумніви в його неупередженості, оскільки загроза реалізації свого процесуального статусу під впливом таких чинників і у подальшому є значною.

Отже, враховуючи вимоги п. 4 ч. 1 cт. 75, ч. 5 cт. 80, ч. 1 ст.21 КПК України, та ч. 1 cт. 6 Європейської Конвениії про захист прав і основоположних свобод людини, а також те, що згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 cт. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий та його склад, відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Weitstem v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ2000-ХІІ). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Риllаг v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996року. Reports 1996-Ш, с. 794, п. 38), просили відвести слідчого суддю Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 у справі за №382/683/20 про розгляд клопотання про накладення арешту в рамках кримінального провадження за №0000234 від 18.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України.

В судовом засіданні представник заявника підтримав заявлені вимоги та додав до зазначеного в заяві, що особа представника ТОВ «Нива Переяславщини» при розгляді клопотання про арешт майна була допущена без встановлення особи та надання відповідних документів, що посвідчують його особу та надання відповідних доказів та вказаним представником не надано було відповідних документів, що дані посіви належать саме ТОВ «Нива Переяславщини» та при ознайомленні з даною справою таких документів не містилося в матеріалах справи щодо накладення арешту на майно. При цьому, як в першому судовому засіданнні так і в другому не було забезпечено явку всіх фізичних осіб власників земельних ділянок, а ті фізичні особи власники земельних ділянок, які з`явилися до суду були недопущені до участі у судовому засіданні. Так, в судовому засіданні при розгляді клопотання про арешт майна прокурором було оголошено дане клопотання у присутності представника ТОВ «Нива Переяславщини». При цьому, Товариством з обмеженою відповідальністю «Урожай Плюс» з 2019 року укладено договора оренди земельних ділянок з власниками земельних ділянок фізичними особами.

В судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення відводу за заявою про відвід вказаному слідчому судді та зазначив, що власниками земельних ділянок є фізичні особи, та юридично є користувачами Товариство з обмеженою відповідальністю «Урожай Плюс», проте фактично фізичним особам не повернуто земельні ділянки, якими користується ТОВ «Нива Переяславщини». За заявою Товариство з обмеженою відповідальністю «Урожай Плюс» щодо захоплення їм належних земельних ділянок було внесено відомості до ЄРДР. Таким чином, оскільки ТОВ «Нива Переяславщини» є власником посіву та урожаю, що знаходиться на вказаних земельних ділянках, тому присутність власника цих посіві не може перешкоджати меті арешту вказаного майна, що буде відповідати вимогам ст.173 КПК України. Отже, резолютивна частина клопотання про арешт майна містила відомості про накладення арешту на майно, що міститься на земельних ділянках, які належать фізичним особам та накладення арешту на сілськогосподарські культури, якими засіяні земельні ділянки, що належать фізичним особам. При цьому, не до клопотання про арешт майна, ні в судовому засіданні не було надано доказів, що дані земельні ділянки засіяні саме ТОВ «Нива Переяславщини». Так, під час першого судового засідання було присутньо біля 8 власників земельних ділянок, особи яких були встановлені. Решта особі не були присутні та ним як прокурором було оголошено клопотання про накладення арешту на майно та в судовому засіданні був присутній представник ТОВ «Нива Переяславщини», особа якого була встановлена, проте він не пам`ятає чи надавались слідчому судді докази щодо повноваженя вказаного представника. Потім було вирішено клопотання про виклик інших фізичних осіб власників земельних ділянок. В даному кримінальному провадженні відповідно до КПК України будь-якого статусу ТОВ «Нива Переяславщини» не надано.

У судове засідання слідчий суддя ОСОБА_5 не з`явилась, звернулась із заявою про прозгляд заявленого їй відводу у її відсутність.

Прокурор та представник заявника в судовому засіданні не заперечували проти розгляду заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 та у відсутність вказаного слідчого судді та фізичних осіб власників земельних ділянок.

Перевіривши матеріали заяви, заслухавши думку прокурора, представника заявника, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до приписів п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

З огляду на сталу практику Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Норт`є проти Нідерландів», «Пероте Пеллон проти Іспаніїї», «Фей проти Австрії», «Веттштайн проти Швейцарії», «Пуллар проти Сполученого Королівства», «Паунович проти Сербії») наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

При цьому, для визначення наявності безсторонності судді є вирішальним, чи може побоювання, що конкретний суддя проявив недостатню неупередженість, бути об`єктивно виправданим.

Будь-який суддя, стосовно якого є законні підстави для побоювань у відсутності неупередженості, повинен взяти самовідвід.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді останній заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У пункті 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про незалежність судової влади" N 8 від 13.06.2007 р. наголошується, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Отже, відповідно до ч.1 та ч.4 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.

З огляду на викладене, та враховуючи, вимоги ч.1 та ч.4 ст.172 КПК України, та аналогію відповідно до вимог ст.ст.342-347 КПК України, а також той факт, що був встановлений в судовому засіданні з пояснень прокурора та представника заявника, оскільки представником заявника не було додано даказів до заяви про відвід вказаному слідчому судді, отже з наданих пояснень, які підтверджуються обома сторонами присутній той факт, щодо відсутності в матеріалах справи про накладення арешту на майно доказів про належність майна (посіву відповідних культур) саме ТОВ «Нива Переяславщини», які як не заперечував прокурор та представник заявника були присутні в даному судовому засіданні про розгляді клопотання про арешт майна та оголошення прокурором вказаного клопотання. Також, з пояснень представника заявника та прокурора вбачається, що вказане оголошення клопотання прокурором про арешт майна відбувалося у відсутність всіх фізичних осіб власників земельних ділянок, яких стосується дане клопотання та у присутності представника ТОВ «Нива Переяславщини». При цьому, прокурор повідомив, що в даному кримінальному провадженні відповідно до КПК України будь-якого статусу ТОВ «Нива Переяславщини» не надано та даного факту не заперечував представник заявника. При цьому, як зазначили сторони біля 8 власників земельних ділянок особи були встановлені в судовому засіданні. Щодо відсутності документів у представника ТОВ «Нива Переяславщини» при встановленні його особи дану обставину не є можливим встановити, оскільки відповідних доказів представник заявника не надав, а прокурор не може в повній точності підтвердити даний факт, оскільки повністю цей момент не пам`ятає.

Таким чином, з огляду на вище викладене та практику Європейського суду з прав людини та для уникнення сумнівів щодо неупередженості слідчого судді в очах стороннього спостерігача, забезпечення дотримання вимог суддівської етики, тому з метою усунення будь-яких сумніві відносно справедливого і законного розгляду клопотання про арешт майна, слід задовольнити дану заяву про відвід слідчому судді ОСОБА_5 та відвести слідчого суддю ОСОБА_5 від розгляду клопотання про накладення арешту в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 18.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80-82, 369, 371, 372, ч.1 та ч.4 ст.172, 342-347 КПК України,

У Х В А Л И В :

Заяву директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Урожай Плюс» про відвід слідчого судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 , заявлений під час розгляду клопотання про накладення арешту в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 18.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України, задовольнити.

Відвести слідчого суддю Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання про накладення арешту в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 18.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України.

Матеріали клопотання про накладення арешту в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000234 від 18.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 197-1 КК України - передати до канцелярії Яготинського районного суду Київської області із заміною відведеного слідчого судді та передачу матеріалів іншому слідчому судді відповідно до вимог ст. 35 КПК України.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1