Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/9751/19
Провадження № 1-кп/644/86/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова кримінальне провадження № 002585 у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 17.10.2019 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 12.12.2019 року запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою продовжено до 07.02.2020 року.

Прокурором в підготовче судове засідання подано клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою, оскільки строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою спливає та наявні ризики, визначені ст. 177 КПК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що обвинувачений, на думку прокурора, може незаконно впливати на потерпілу та свідків, які є його родичами та знайомими. Крім того, обвинувачений може приховуватись від суду, з метою уникнення покарання. Прокурор просить суд врахувати вагомість наявних доказів вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним. Таким чином, ризики, які існували під час досудового розслідування, продовжують існувати і на теперішній час.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник по суті клопотання заперечень не мали.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Зазначені прокурором ризики були встановлені ухвалою слідчого судді, ухвалою суду про продовження строків тримання під вартою та на даний час не перестали існувати.

Так, суд враховує, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, внаслідок якого настала смерть потерпілої і за який передбачено тривалий термін покарання від 7 до 10 років. Усвідомлюючи ризик бути засудженим до тривалого терміну ув`язнення, обвинувачений може переховуватися від суду.

Окрім того, суд враховує, що на теперішній час триває підготовчий судовий розгляд, обвинувачений, потерпіла та свідки не допитані. Таким чином, обвинувачений ОСОБА_4 може впливати на потерпілу та свідків, які є його родичами та знайомими.

Разом з цим суд враховує, що у обвинуваченого відсутні міцні соціальні зав`язки, з метою забезпечення гарантування його присутності під час подальшого провадження, суд приходить до висновку, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не можуть запобігти зазначеним ризикам.

Вирішуючи питання щодо можливості продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу суд, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, оцінює в сукупності всі обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України.

Разом з цим суд враховує, що відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи прокурора про те, що ризики, які мали місце на час обрання запобіжного заходу, продовжують існувати, є обґрунтованими, а тому заявлене прокурором клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме, те, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків.

Крім того, суд враховує, що підстав для прийняття рішень, передбачених п. п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, судом не вбачається.

Інших клопотань від учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів, обрання, зміни чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого, не надійшло.

Перевіривши матеріали кримінального провадження, вислухавши точку зору учасників судового провадження, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження у відношенні ОСОБА_4 у відкритому судовому засіданні.

Керуючись ст. ст. 176, 314-317, главою 18 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України продовжити до 19.00 години 02 квітня 2020 року.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження у відношенні ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова на 07 лютого 2020 року о 11-30 годині.

В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України ухвала суду в частині продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку. В іншій частині ухвала суду оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий - суддя: ОСОБА_1