Справа № 306/597/20
Провадження № 1-кс/306/204/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2020 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Свалявського ВП Мукачівського ВП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000242 від 13.05.2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
З поданого клопотання та матеріалів, доданих до нього встановлено, що слідчим відділом Свалявського відділення поліції Мукачівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000242 від 13.05.2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.
Зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 29 травня 2020 року о 14.00 години в с. Голубине, Свалявського району працівниками СРПП було зупинено автомобіль марки «Камаз», д.н.з. НОМЕР_1 , причіп д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , де на причепі було виявлено деревину породи «Бук» в кількості 22 штуки, які перевозились на підставі ТТН серії ЗКА №673400 від 29.05.2020 та серії ЗКА №673399 від 29.05.2020. із 22 стовбурів дерев породи «Бук», які знаходилися на вищевказаному автомобілі, чотири були довжиною 6,5 метра, однак відповідно до до ДСТУ 4020-2 (prEN 1309-2) для круглих лісоматеріалів листяних порід класів якості А,В,С, D, встановлено пропуски (тобто похибки) за довжиною у межах 0,03- 0,05 м. для колод довжиною 2,0 м. і більше, у наданих ТТН довжина стовбурів 6 м.

Крім цього, у ході вище вказаного огляду був присутній водій вантажного автомобіля ОСОБА_5 , у присутності понятих та працівників поліції, пред`явив документи на вище вказаний вантаж, зокрема:

- товарно-транспортну накладу серії ЗКА №673400 від 29 травня 2020 року, видану ДП «Свалявське ЛГ», де перевізником вказано автомобіль «Камаз», д.н.з. НОМЕР_1 , причіп НОМЕР_3 водій ОСОБА_6 , перевізник ПП « ОСОБА_5 », вантажоодержувачем вказано ОСОБА_7 , круглі лісоматеріали породи «бук», довжина 6,00 м..

-товарно-транспортну накладу серії ЗКА №673399 від 29 травня 2020 року, видану ДП «Свалявське ЛГ», де перевізником вказано автомобіль «Камаз», д.н.з. НОМЕР_1 , причіп НОМЕР_3 водій ОСОБА_6 , перевізник ПП « ОСОБА_5 », вантажоодержувачем вказано ОСОБА_7 , круглі лісоматеріали породи «бук», довжина 6,00 м..

Отже, у ході огляду вище вказаних товаро-транспортних накладних та деревини яка знаходилася на причепі встановлено розбіжності у довжині деревини, що викликає сумнів у достовірності вказаних документів та законності походження лісокруглих матеріалів «бук».

Після проведеного огляду, автомобіль марки «Камаз», д.н.з. НОМЕР_1 , причіп д.н.з. НОМЕР_2 , та вантаж, а саме круглі лісоматеріали «бук», загальним об`ємом 8, 2310 м. куб. та 6,6810 м. куб., вилучено та передано на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що саме автомобіль марки «Камаз», д.н.з. НОМЕР_1 , причіп д.н.з. НОМЕР_2 , та вантаж: круглі лісоматеріали «бук», загальним об`ємом 8, 2310 м. куб. та 6,6810 м. куб., які знаходилися на причепі, має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, зберегли на собі сліди що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, та даний автомобіль необхідний для проведення слідчих дій, а також з метою тимчасового позбавлення права та можливості відчужити, розпоряджатися будь яким чином та використовувати автомобіль, з метою належного документування вказаного кримінального правопорушення, а саме: з метою відшукання слідів вчинення кримінального правопорушення, необхідно накласти арешт на вказаний транспортний засіб та лісоматеріали. Підставою накладення арешту є існування достатніх підстав вважати, що тимчасово вилучене майно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину та підлягає спеціальній конфіскації, що має місце в даному випадку.
Оглянувши клопотання про арешт майна та додані до нього документи, та оцінивши на предмет відповідності його вимогам КПК України, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.
Відповідно до загальних правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначених ст. 132 КПК України, застосування таких заходів не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою застосування цих заходів, наявна потреба досудового розслідування в їх застосуванні, можливість виконання завдання досудового розслідування лише за умови їх застосування, ця потреба виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Відповідно до вимог ч. ч. 5, 6 ст. 132 КПК України, при розгляді питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються. До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
За приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Жодного обґрунтування та зазначення які ознаки речового доказу (знаряддя, засобу або предмета злочину) має вилучене майно в рамках кримінального провадження за ч. 4 ст. 358 КК України, в якому подане клопотання, та не зазначено яким критеріям ст. 98 КПК України воно відповідає.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, повинен враховувати, серед іншого: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з клопотанням арештувати майно, оскільки згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Однак, вищезазначених вимог кримінального процесуального закону слідчий при зверненні до слідчого судді з даним клопотанням про арешт майна не дотримався.
Всупереч імперативним вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України до клопотання не додано документи, які підтверджують право власності (або на підтвердження володільця) на майно, що належить арештувати (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу або інші документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном).
Крім того, слідчий звертається з клопотанням про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000242 від 13.05.2020 року за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КПК України.
Слідчим суддею встановлено, що відповідно до витягу з ЄРДР 0000242 від 13.05.2020 року, під час відпрацювання району згідно з дорученням №67 "Про заходи протидії незаконній вирубці лісу на території Закарпатської області" від 01.05.2020 року, по вул. Верховинській у м. Свалява, було виявлено вантажний автомобіль марки "Зил 130" д.н.з. НОМЕР_4 під керуванням ОСОБА_8 який перевозив деревину породи "Бук", та пред`явив ТТН на дану деревину, справжність якої викликає сумнів, в той час, як слідча просить накласти арешт на вантажний автомобіль марки "КАМАЗ" д.н.з. НОМЕР_1 , причіп д.н.з. НОМЕР_5 , під керування ОСОБА_5 , та деревину породи "Бук", які вилучені та передані на відповідальне зберігання ОСОБА_5 .
Тобто виявлено повну розбіжність між фабулою викладених обставин правопорушення в ЄРДР та в самому клопотанні, як і не відповідність щодо вилученого майна та власника (володільця) такого майна.
Жодних обґрунтувань та доказів того, що дане майно, яке вилучено в межах цього кримінального провадження, стосується цього кримінального провадження, в рамках якого подане клопотання. Як і відсутнє будь-яке обгрунтування, що саме це вилучено майно - а саме транспортний засіб- мість сліди злочину, або має ознаки знаряддя чи речового доказу, або є предметом злочину за ч. 4 ст. 358 КК України та яким чином може бути предметом доказування обставин - підробки офіційного документа - товаро-транспортної накладної.
Оскільки встановлено, що погоджене прокурором клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає не можливим розглянути його, як про це просить в клопотанні слідчий.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За наведених обставин слідчий суддя вважає, що відповідно до наведених вимог кримінального процесуального закону клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору, який його погодив, а для усунення недоліків клопотання слід встановити строк - сімдесят дві години, початок обчислення якого рахувати з моменту фактичного отримання вказаного клопотання прокурором.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Свалявського ВП Мукачівського ВП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000242 від 13.05.2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України - повернути прокурору Свалявського відділу Мукачівської місцевої прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 , для приведення у відповідність до вимог ст.. 171 КПК України.
Встановити строк, який не може перевищувати сімдесят дві години, для усунення зазначених у ній недоліків.
Роз`яснити, що повернення клопотання не є перешкодою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів кримінального провадження (арешт майна).
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя Свалявського районного суду
Закарпатської області ОСОБА_1