Справа № 199/2801/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2020 року слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі клопотання слідчого СВ Амур - Нижньодніпровського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, Дніпропетровської області, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб, не зареєстрованого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останні раз :
- 20.08.2019 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.185, ст.71 КК України до 4 років 3 місяців позбавлення волі. Ухвалою Одеського апеляційного суду від 03.12.2019 року вирок Приморського районного суду м. Одеси від 20.08.2019 року змінено в частині призначення покарання, призначено покарання за ч.2 ст.185, ч.4 ст.70 КК України у вигляді 4 років позбавлення волі. Звільнено з під варти в залі суду у зв`язку з фактичним відбуттям призначеного покарання,

якому 29 квітня 2020 року повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Посилається на те, що 29 квітня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України, а саме в незаконному носінні, придбанні вогнепальної зброї та боєприпасів без передбаченого законом дозволу.
Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знаходячись на волі ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення. Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання та обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого та обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив обрати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт. При цьому підозрюваний свою вину в оголошеній йому підозрі визнав.
Вислухавши думки учасників судового процесу, вивчивши подане клопотання та надані слідчим матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , вважаю необхідним задовольнити клопотання слідчого та застосувати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, виходячи з наступного.

Так, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України. Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 25.04.2020 року; протоколами допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,; висновком судової експертизи зброї №19/104-7/1/467 від 26.04.2020; протоколом проведення слідчого експерименту від 29.04.2020 року за участі підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є, зокрема, запобігання спробам вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих до нього документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.

Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому підозрюваному ОСОБА_4 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти громадської безпеки, не має місця роботи, тобто не має постійного доходу, не має постійного місця проживання, раніше неодноразово судимий, а також враховуючи те, що ОСОБА_4 у грудні 2019 року був звільненій з-під варти в залі суду, а вже через досить короткий проміжок часу вчинив тяжкий злочин проти громадської безпеки, тому існують ризики, що підозрюваний, перебуваючи на волі може вчиняти інші кримінальні правопорушення та переховуватись від органів досудового слідства та суду, розуміючи незворотність покарання.

Ризики, передбачені п.3 ч.1 ст 177 КПК України прокурором суду не доведені.

Суд також не приймає до уваги доводи підозрюваного щодо обрання йому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки підозрюваний не має постійного місця реєстрації та встановлені судом ризики свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Враховуючи обставини кримінального провадження вважаю за необхідне визначити підозрюваному заставу в розмірі 50000гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Амур - Нижньодніпровського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_5 про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 27 червня 2020року включно, обчислюючи строк запобіжного заходу з 29 квітня 2020року.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, у сумі 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень.
У разі внесення застави на підозрюваного ОСОБА_4 будуть покладені обов`язки:

не відлучатися з міста Дніпра без дозволу слідчого, прокурора, суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

не відвідувати розважальні заклади.

У разі невиконання цих обов`язків до ОСОБА_4 може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя