У Х В А Л А
Іменем України
30 червня 2020 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання слідчого слідчого відділу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Фастів, Київської області, громадянку України, з вищою освітою, не заміжню, пенсіонерку, зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судиму,
підозрювану у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 0003028 від 31.03.2020,-
В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 30.06.2020 року надійшло вищевказане клопотання.
Слідчий обгрунтовує клопотання тим, що СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003028 від 31.03.2020 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено, що 31.03.2020, приблизно о 09 год. 18 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в приміщенні кімнати кв. АДРЕСА_2 , вступила в словесний конфлікт із своєю дочкою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В ході словесного конфлікту, який відбувався у приміщенні кімнати в кв. АДРЕСА_2 , у ОСОБА_4 сформувались внаслідок конфлікту особисті неприязні відносини та виник злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .
Під час словесного конфлікту ОСОБА_4 , реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті з мотиву особистих неприязних стосунків, взяла до рук скляні ваги та нанесла ОСОБА_7 в хаотичному порядку удари по тілу, а саме - не менше двох ударів в область тулуба, після чого взявши до рук предмети, що мають колюче-ріжучі властивості, нанесла не менше трьох ударів в область тулуба, одного удару в область голови, п`ятнадцяти колото-різаних ударів, три з яких скрізні в область передньої правої частини черевної порожнини, тобто в ділянку, де знаходяться життєво важливі органи людини.
В результаті умисних дій ОСОБА_4 настав бажаний для неї злочинний наслідок у вигляді смерті ОСОБА_7 , так як остання отримала тілесні ушкодження не сумісні з життям.
ОСОБА_4 01.04.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 02.04.2020 відносно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 29 травня 2020 року включно.
Постановою Керівника Київської місцевої прокуратури № 10 від 21.05.2020 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців.
Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27.05.2020 відносно підозрюваної ОСОБА_4 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 01 липня 2020 року включно.
Постановою слідчого від 01.04.2020 призначено судово-медичну імунолгічну експертизу.
Постановою слідчого від 02.04.2020 призначено судово-медичну цитологічну експертизу.
Постановою слідчого від 24.04.2020 призначено амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу.
Ухвалою слідчого судді від 20.05.2020 підозрювану ОСОБА_4 направлено до КМЦСПЕ для проведення стаціонарної комісійної судової психолого-психіатричної експертизи.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.
Слідчий зазначає, що продовжують існувати ризики враховані при обранні запобіжного заходу, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю задовольнити клопотання.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник проти задоволення клопотання заперечив, просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Підозрювана підтримала думку захисника.
Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.5 ст.199 КПК України слідчий судя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Відповідно до пунктів, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч.3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1)Виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою;
2)Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення.
Слід окремо зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), що має місце в даному випадку.
У слідчого судді, є підстави вважати доведеним наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме про те, що в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням підозрюваної під вартою ОСОБА_4 буде переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки підозрюваній, у випадку доведеності її вини загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років.
У рішенні «В. проти Швейцарії» (WvsSwitzerland, 14379/88, 26.01.1993) ЄСПЛ зазначив, що небезпеку переховування обвинуваченого від суду не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її слід визначати з врахуванням низки інших факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або ж зробить її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою. При цьому необхідно враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом.
Разом з тим, згідно з практикою ЄСПЛ серйозність звинувачень може дати підставу судовим органам обрати чи продовжити особі той чи інший запобіжний захід.
Крім цього, перебуваючи на волі, підозрювана ОСОБА_4 може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу на покази свідків, які вже допитані, або будуть допитані по кримінальному провадженню, з метою уникнення кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення у якому останній повідомлено про підозру.
При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Крім того на даний час триває стаціонарна комісійна судова психолого-психіатрична експертиза.
Отже враховуючи конкретні обставини справи, що вказують на наявність достатніх підстав вважати обґрунтованою підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тяжкість покарання, що загрожує останній за його скоєння, вік та стан її здоров`я, соціальні зв`язки, репутацію підозрюваної, необхідність проведення стаціонарної комісійної судової психолого-психіатричної експертиза а також те, що ризики які враховувалися при застосуванні та продовженні міри запобіжного заходу не зникли, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Також, враховуючи на характер вчиненого правопорушення, а саме такого, що призвів до загибелі людини, слідчий суддя у відповідності до п.п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розмір застави.
Керуючись ст.ст. 176-179, 184, 193, 194, 199, 372, 376 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, тобто до 28.08.2020 року, включно.
Строк дії ухвали про продовження строку тримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, визначити тривалістю 60 (шістдесят) днів, тобто до 28.08.2020 року, включно.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.
Слідчий суддя ОСОБА_1