Справа № 461/938/20
Провадження № 1-кс/461/873/20
УХВАЛА

11.02.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна,
встановив:

слідчим відділом Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000524 від 30.01.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.14, ч.2 ст.258, ч.2 ст.194, ч.2 ст.347-1 КК України.

Слідчий слідчого СВ Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Львівської місцевої прокуратури №1, звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на вилучені в ході проведення огляду 05.02.2020 року у квартирі АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 ,предмети та речі.

Клопотання мотивує тим, що вказані предмети та речі мають суттєве значення для проведення досудового розслідування та можуть бути використані як докази вчиненого кримінального правопорушення, в тому числі як речові докази, оскільки зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

Слідчий подав заяву про розгляд справи без його участі.

ОСОБА_4 подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, згідно якої клопотання не заперечує.
Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Частиною 1 ст.170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч.2 цієї ж статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з положень ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може буди накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Подане клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 30.01.2020 року, приблизно о 00 годин 15 хвилин, невідома особа, перебуваючи по вул. Кубійовича, 39 у м. Львові, шляхом підпалу, умисно пошкодила автомобіль марки "Mitsubishi Colt", д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, що належить чоловіку журналістки радіо "Свобода", на думку заявниці, у зв`язку із здійсненням законної професійної діяльності. В органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може бути причетним до умисного пошкодження даного майна.

05.02.2020 року ОСОБА_4 , яка є орендарем квартири АДРЕСА_1 написала заяву, в якій надала дозвіл працівникам поліції на огляд вищезазначеної квартири та 05.02.2020 року ОСОБА_6 , яка є власником квартири АДРЕСА_1 , написала заяву, в якій надала дозвіл працівникам поліції на огляд вищезазначеної квартири. 05.02.2020 року слідчим було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 . В ході проведення огляду було виявлено то вилучено: 1. Курточку червоно-чорного кольору. 2. Курточку синьо-зеленого кольору в клітинку. 3. Ноутбук марки «Асус» К55VP-SX1830 та зарядний пристрій до нього. 4.Мобільний телефон марки «Леново» ІМЕІ: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 . 5. Мобільний телефон марки «Хуавей» ІМЕІ: НОМЕР_4 . 6. Квитанція № НОМЕР_5 від 30.01.2020. 7. Сім-картки «Діджус», «Лайфселл» та пакет від картки «Водафон». 8. 6 листків (повістка, заява, копія паспорта на ОСОБА_7 та ідентифікаційного коду). 9. Рюкзак вишневого кольору та пов`язка на обличчя чорно-білого кольору. 10. Штани чорного кольору та кофта синього кольору.

Відтак, з матеріалів клопотання видно достатні підстави вважати, що вилучені речі та предмети могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, могли бути використані під час вчинення злочину, потребують додаткового експертного дослідження, тобто відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Таким чином, дослідження та збереження, вилучених предметів та речей мають важливе значення для кримінального провадження, майно, на яке просить накласти арешт слідчий, відповідає критеріям, визначеним у ст.170 КПК України, оскільки прямо стосується предмету доказування у вказаному кримінальному провадженні.
Враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, які вказують на ймовірне вчинення злочину, можливість зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, наслідки арешту майна, зважаючи на те, що таке обмеження права власності є розумним та виправданим, приходжу до висновку, що клопотання є обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170,172, 173, 222 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 05.02.2020 року в ході проведення огляду у квартирі АДРЕСА_1 , наступні речі та предмети:
1. Курточку червоно-чорного кольору.

2. Курточку синьо-зеленого кольору в клітинку.

3. Ноутбук марки «Асус» К55VP-SX1830 та зарядний пристрій до нього.

4.Мобільний телефон марки «Леново» ІМЕІ: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 .

5. Мобільний телефон марки «Хуавей» ІМЕІ: НОМЕР_4 .

6. Квитанція № НОМЕР_5 від 30.01.2020.

7. Сім-картки «Діджус», Лайфселл» та пакет від «Водафон».

8. 6 листків (повістка, заява, копія паспорта на ОСОБА_7 та ідентифікаційного коду).

9. Рюкзак вишневого кольору та пов`язка на обличчя чорно-білого кольору.

10. Штани чорного кольору та кофта синього кольору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1