490/7975/19 21.02.2020
н/п 1-кс/490/1089/2020
Справа № 490/7975/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 лютого 2020 року м. Миколаїв
Слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
розглянувши клопотання слідчого Центрального ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0003100 внесеного до ЄРДР 04.08.2019 підозрюваному:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Миколаєві, громадянину України, маючого середню освіту, непрацюючого, раніше судимого, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
Учасники судового провадження:
прокурор ОСОБА_5 слідчий ОСОБА_6
підозрюваний ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_7
в с т а н о в и в :
17 лютого 2020 року слідчий Центрального ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва із погодженим прокурором Миколаївської місцевої прокуратури №1 клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,у кримінальному провадженні №0003100, відомості про яке 04.08.2019 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вислухавши думку прокурора, який доводи клопотання підтримав, пояснення підозрюваного та його захисника, які вважали клопотання прокурора необґрунтованим, вивчивши клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного.
З клопотання та наданих слідчому судді матеріалів вбачається, що 21.08.2019 близько 23:00 годин, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , прогулювався повз будинок АДРЕСА_2 , та побачив, що вікно до кв. АДРЕСА_3 , яка розташована на першому поверсі вказаного будинку, відчинено на провітрювання, та у останнього виник корисливий мотив, направлений на проникнення до вказаної квартири, та викрадення майна, яке там знаходиться.
Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаний із проникненням у житло, керуючись корисливим мотивом, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 зняв із вікна захисну сітку, після чого таємно, через вікно проник до вищевказаної квартири, звідки викрав наступне майно: мультиварку фірми «REDMOND series multiPRO», моделі «RMC-M90», хлібопіч білого кольору, фірми «MOULINEX», MODEL: OW1101, портативний DVD-плеєр фірми «SONY», DVP-FX730/L, кавоварку «Philips», HD 7546, кавомолку фірми «SCARLETT», моделі SC-4010, пилосос марки «THT702», м`ясорубку марки «Zelmer» MM1000, тостер марки «Atlanta» модель ATH-240, що належать потерпілій ОСОБА_8 .
Після чого, ОСОБА_4 утримуючи викрадене майно при собі, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив матеріальний збиток ОСОБА_8 на суму 6725,68 гривень.
Крім того, період часу з 23.00 год. 18.09.2019 по 19.09.2019 року ОСОБА_4 , прогулювався повз будинок АДРЕСА_4 , де побачив, що вхід до вказаного будинку знаходиться у брудному нежилому стані, вирішив, що там тривалий час відсутні господарі, та у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, шляхом проникнення до вказаного будинку.
Реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаний із проникненням у житло, керуючись корисливим мотивом, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_4 , шляхом віджиму металевої решітки вікна та подальшого руйнування віконної ставні, проник до будинку АДРЕСА_4 , звідки таємно викрав майно ОСОБА_9 на загальну суму в розмірі 48016 грн.
За вказаних дій ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, поєднаній із проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
17.02.2020 ОСОБА_4 на підставі ухвали слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 12.11.2019 затримано та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
З метою запобігання спроби ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, прокурор просить застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів доходить висновку про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, виходячи з наступного.

Так, наявні докази, які містяться в матеріалах клопотання по кримінальному провадженню, зокрема, протокол огляду місця події від 24.08.2019; протокол першочергового та додаткового допиту потерпілої ОСОБА_8 від 25.08.2019 та 05.09.2019; заява ОСОБА_8 про долучення документів на викрадене майно та копії документів; висновок експерта №678 за результатами дактилоскопічної експертизи та результатами перевірки за дактилоскопічним обліком; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 11.10.2019; протокол проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_4 від 11.10.2019; відповідь з ломбарду ПТ «Клімчук і компанія «Ломбард капітал»», отримана в порядку ст. 93 КПК України, свідчать про наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_4 злочину, зазначеного у повідомленні про підозру.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про їх наявність з огляду на обставини кримінального правопорушення, з огляду на суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .

Так, з наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, які слідчим суддею досліджені та оцінені у їх сукупності вбачається, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, раніше неодноразово судимий, востаннє 26.05.2016 Центральним р/с м. Миколаєва за ч.2 ст. 185, ст.71 КК України, до покарання у виді обмеження волі строком на 1 рік 3 місяці, 11.07.2017 звільнений за відбуттям покарання, є обвинуваченим у трьох кримінальних проводженнях, які знаходяться в провадження Центрального районного суду м. Миколаєва, тривалий час знаходився у розшуку, неодружений, не працює, що свідчить про слабкі соціальні зв`язки.
Оцінюючи в сукупності докази та обставини провадження, виконуючи вимоги ст. 183 КПК України, урахувавши наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 умисного тяжкого злочину, відношення підозрюваного до вчиненого, слідчий суддя доходить висновку, що мають місце передбачені ст. 177 КПК України ризики того, що перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчиняти інші правопорушення.
В зв`язку з наведеним вище вважаю за необхідне обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
При цьому, в даному випадку згідно вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.
Розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України).
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Ці обставини слідчий суддя враховує як такі, що свідчать про наявність виключного випадку, а застава у межах п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, та вважає, що застава у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, і такий розмір не є завідомо непомірним для нього.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК у випадках, передбачених ч. 3 або 4 ст. 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.3 ст. 183 та ч.5 ст. 184 КПК України у разі внесення застави має покласти на підозрюваного обов`язки.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Одночасно підозрюваному роз`яснюються вимоги ч. 8 ст. 182 КПК України, згідно з якою у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Що стосується твердження захисника про те, що є підстави для застосування підозрюваному більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, то слідчий суддя зазначає таке.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч. 1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Тому, враховуючи наведене і зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ "Летельє проти Франції", вважаю про необхідність застосування до підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення вищевказаних ризиків.
За наведених вище обставин, клопотання слідчого про застосування підозрюваному ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який на думку слідчого судді забезпечить виконання ним покладених на нього обов`язків та запобігання існуючим ризикам підлягає задоволенню.
Керуючись главою 18 КПК України, ст. 369, 372, 376 КПК України,
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого Центрального ВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів строком по17 квітня 2020 року.
Визначити ОСОБА_4 заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160,00 гривень за умови внесення якої на призначений для цього депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Миколаївській області, ОСОБА_4 слід негайно звільнити з під варти.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не відлучатися з м. Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня іі оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1