Справа № 365/257/20
Номер провадження: 1-кс/365/58/20
У Х В А Л А

25.06.2020 року смт. Згурівка

Слідчий суддя Згурівського районного суду Київської області ОСОБА_1
вивчивши клопотання слідчого СВ Згурівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене начальником Згурівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури радником юстиції ОСОБА_3 , про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів,-

ВСТАНОВИВ:

25.06.2020 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Згурівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене начальником Згурівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури радником юстиції ОСОБА_3 , про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів. В клопотанні слідчий просить надати тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 , з можливістю вилучення оригіналу цивільної справи № 365/578/19. Клопотання обґрунтовує тим, що службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 складено та видано дві довідки від 07.10.2019 відповідно до яких ОСОБА_4 по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 проживав в АДРЕСА_1 . Разом з ним з початку 1999 року без реєстрації, однією сім`єю проживала ОСОБА_5 , яка після смерті ОСОБА_4 своїми фактичними діями прийняла спадщину, що виразилося в користуванні речами померлого. На підставі вищевказаних довідок ІНФОРМАЦІЯ_4 24.12.2019 у справі No365/578/19 прийнято рішення, яким позовну заяву ОСОБА_5 до ІНФОРМАЦІЯ_5 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування задоволено повністю. Вказаним рішенням встановлено, що ОСОБА_5 проживала однієї сім`єю не менше 5 років з ОСОБА_4 та визнано за ОСОБА_5 , як спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_4 право на земельну частку (пай) ріллю розміром 3,07 в умовних кадастрових гектарах та сінокос розміром 1,57 в умовних кадастрових гектарах. Разом з цим, опитані з даного приводу рідний брат ОСОБА_4 ОСОБА_6 та племінник ОСОБА_7 показали, що ОСОБА_5 з ОСОБА_4 разом ніколи не проживала та його речами не користувалась.

За вказаним фактом розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000057 від 02.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході допиту як свідка ОСОБА_7 було з`ясовано, що він являється рідним племінником померлого ОСОБА_4 , який помер у 2004 році, та ОСОБА_5 з ним не проживала, крім цього ніхто з родичів та жителів с. Середівка дану громадянку не знають. Також після смерті ОСОБА_4 у його будинку ніхто не проживав.

Моніторингом Єдиного державного реєстру судових рішень було встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_6 24.12.2019 розглянуто справу № 365/578/19 за позовом ОСОБА_5 до ІНФОРМАЦІЯ_7 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування.

Аналізуючи вищевказані обставини в органу досудового розслідування виникла необхідність в отриманні оригіналів документів які містять в собі інформацію, яка має доказове значення для кримінального провадження.

Тому вилучення наявних у ІНФОРМАЦІЯ_8 оригіналів документів, їх детальне та якісне порівняння, дослідження, аналіз, надасть змогу встановити наявність чи відсутність у діях службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_7 , кримінального правопорушення (злочину), щодо складання, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів, або ж інших протиправних дій, передбачених нормативно-правовими актами України.

Вивчивши подане клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя вважає за необхідне заявити собі самовідвід, виходячи з наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_9 під головуванням судді ОСОБА_8 розглядалась цивільна справи № 365/578/19 за позовом ОСОБА_5 до ІНФОРМАЦІЯ_7 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування. 24.12.2019 року судом ухвалено рішення про задоволення позову. З огляду на це можуть викликати сумніви щодо неупередженості слідчого судді.
Згідно ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Згідно положення п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч. 7 ст. 56 "Закону України Про судоустрій і статус суддів" суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Крім того, Консультативна рада європейських суддів у п. 12 Висновку № 1 (2001) наголошує: «Судовій владі повинні довіряти не лише сторони окремої судової справи, а й суспільство в цілому. Таким чином, суддя не просто повинен насправді бути вільним від будь-яких зв`язків, прихильностей, упередженості, він чи вона також повинні вважатися вільними від цього з точки зору розсудливого спостерігача. У протилежному випадку довіру до судової влади може бути підірвано».

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод вимагає, щоб «суд», що підпадає під його дію, був неупередженим. Як правило, неупередженість означає відсутність упереджень або упередженості, при цьому її наявність або відсутність можуть бути перевірені різними способами (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; Мікаллеф проти Мальти, пункт 93). ЄСПЛ у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості. А саме, ЄСПЛ проводить відмінність між: 1) суб`єктивним підходом, тобто прагненням переконатися в суб`єктивному обвинуваченні або інтересі певного судді у конкретній справі; 2) об`єктивним підходом, тобто визначенням, чи були судді надані достатні гарантії, щоб виключити будь обґрунтовані сумніви в цьому відношенні (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; П`єрсак проти Бельгії, п. 30; Грівз проти Сполученого Королівства, п. 69). Разом з тим чітка відмінність між цими поняттями відсутня, оскільки поведінка судді може не тільки об`єктивно викликати сумніви в його неупередженості з точки зору зовнішнього спостерігача (об`єктивний тест), але мова може також йти про його або її особисте переконання (суб`єктивний тест). У зв`язку з цим рішення про те, чи слід застосувати в певній ситуації той чи інший критерій, залежить від конкретних фактів оспорюваної поведінки (Кіпріану проти Кіпру, п. 119 і 121). Щодо суб`єктивного тесту, то він полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Так у справі Piersack v Belgium (1982 г.) ЄСПЛ постановив, що внутрішні суди повинні викликати довіру у громадськості і, особливо, у обвинувачених в ході кримінального процесу, а також суддя, у відношення якого є обґрунтовані побоювання недостатньої неупередженості, повинен негайно взяти відвід. У справі De Cubber v Belgium (1984 г.), ЄСПЛ визнав порушенням ст. 6 (1) КЗПЛ той факт, що суддя, який брав участь у слуханнях по кримінальній справі, до того був провідним суддею у даній справі. У справі Hauschildt v Denmark (1989 г.), ЄСПЛ визнав порушенням ст. 6 (1) КЗПЛ той факт, що суддя перш приймав рішення про повернення під варту обвинуваченого, а при сформованих обставинах йому довелося визнати існування «конкретно обґрунтованої підозри» в скоєнні обвинувачуваним кримінального злочину. Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

З огляду на викладене вище, а саме наявність обставин, що можуть викликати сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_8 , слідчий суддя вважає за необхідне заяви собі самовідвід.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75-82 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Заявляю самовідвід як слідчий суддя під час клопотання слідчого СВ Згурівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене начальником Згурівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури радником юстиції ОСОБА_3 , про дозвіл на тимчасовий доступ до речей і документів.

Матеріали скарги передати до канцелярії з метою визначення для розгляду клопотання іншого слідчого суддю в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 КПК України.

У випадку неможливості визначити іншого слідчого суддю в межах Згурівського районного суду Київської області, вирішити питання про передання матеріалів клопотання до іншого суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_9