Номер провадження:1-кс/521/85/20

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
З клопотання слідчого та доданих до нього матеріалів вбачається, що 29 грудня 2018 року приблизно о 13 години 01 хвилину, ОСОБА_4 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, перебуваючи у приміщенні супермаркету «Таврія В», розташованого за адресою: місто Одеса, вулиця Комітетська, 17/19, визначив предметом свого злочинного посягання продукти харчування, які належать ПП «Таврія Плюс», а саме: 1 упаковку крабових паличок «Водный мир» вагою 400 г. вартістю 53 грн. 65 коп., 2 упаковки масла вершкового «Ферма» 73 % вагою по 200 г. загальною вартістю 79 грн. 78 коп., 2 упаковки масла вершкового «Селянське» 82 % вагою по 200 г. загальною вартістю 84 грн. 46 коп., трубочки вафельні «Деліція» з пряженим молоком вагою 0,456 кг. вартістю 32 грн. 02 коп., окіст свинний вагою 1,324 кг. вартістю 142 грн. 44 коп., 1 банку консервованого тунця «Fish Line» ж/б в/с вагою 185 г. вартістю 47 грн. 18 коп. 2 банки консервованого тунця «Fish Line» ж/б в/о вагою по 185 г. загальною вартістю 96 грн. 03 коп., 2 банки шпротів «Гамма-А Рижське Золото» ж/б в/о вагою по 240 г. загальною вартістю 88 грн. 65 коп.
Переконавшись, що його дії залишилися непоміченими, діючи повторно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, ОСОБА_4 таємно заволодів вищевказаними продуктами харчування, які сховав у пакет білого кольору з метою залишитися непоміченим працівниками супермаркету «Таврія В».
03 січня 2019 року ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
10 березня 2020 року об 11 годині 10 хвилин ОСОБА_4 затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 мотивуючи клопотання тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснив, що від досудового розслідування він не переховувався, а з 02 січня 2019 року був на реабілітації наркозалежних у домі «Милосердя» в Волинській області Володимиро-Волониському районі село Замости. Повернувшись до міста він 10 березня 2020 року самостійно з`явився до відділу поліції де у подальшому був затриманий. Про те, що він перебуває на реабілітації він повідомляв співробітнику Хмельницького ВП Радову, неодноразово телефонував йому, тобто ставив до відома про своє місцеперебування.
Разом з тим, ОСОБА_4 не надав у судовому засіданні документів, які б свідчили про те, що він у період з 02 січня 2019 року по 10 березня 2020 року перебував на реабілітації для наркозалежних.
ОСОБА_4 стосовно клопотання заперечував проти його задоволення, просив слідчого суддю обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступного.
03 січня 2019 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
У п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може вдатися до спроб перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом переховування від органу досудового розслідування та/або суду, та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема при розгляді клопотання слідчий суддя оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, слідчий суддя бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вважаю, що у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.
Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п.1 ст.5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст.5, а саме захисту особи від свавілля.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання винуватим за вчинення злочину середньої тяжкості, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного ( ОСОБА_4 непрацевлаштований, неодружений та не має утриманців), розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_4 , наявність судимостей за злочини проти власності. Суд критично відноситься до пояснень ОСОБА_4 щодо наявності у нього постійного місця мешкання за яким він постійно мешкає спільно з матір`ю, оскільки відповідно до письмових пояснень ОСОБА_6 від 18 січня 2019 року, остання стосунків з сином не підтримує та місце його перебування їй невідомо.
Обмежень щодо застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України слідчим суддею під час судового розгляду не встановлено.
Обставини злочину та данні щодо особи підозрюваного свідчать про необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу, оскільки підозрюваний будучи обізнаним про покарання яке йому загрожує, а також враховуючи що ОСОБА_4 не працює, дають підстави слідчому судді вважати, що інші джерела доходу відсутні. Крім того при обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує те, що на теперішній час в провадженні Суворовського районного суду міста Одеси знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України,вказані обставини дають достатні підстави слідчому судді вважати, що з метою ухилення від кримінальної відповідальності, ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування або суду, вчинити інший злочин.
Під час судового засідання підозрюваним не було надано слідчому судді достатніх доказів які б свідчили, що при застосуванні до нього запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, гарантували, що останній не буде переховуватись від органу досудового розслідування, не вчинятиме інший злочин.
Прокурором було доведено наявність ризиків які свідчать про те, що при обранні ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний може вдатися до спроб перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом вчинення нових злочинів, а також переховуватиметься від органу досудового розслідування. Крім того, прокурором доведені обставини, що особистість ОСОБА_4 свідчить про його нахили до скоєння кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний будучи раніше судимим за вчинення злочинів проти власності, належних висновків для себе не зробив, на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності за скоєння злочинів проти власності, та знову вчинив аналогічний злочин.
Під час розгляду клопотання прокурором надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.
Відповідно до клопотання, орган досудового розслідування просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, проте матеріалами клопотання не обґрунтовує застосування запобіжного заходу саме на цей строк. З урахуванням обсягу слідчих дій, які необхідно провести під час досудового розслідування, та з урахуванням характеру вчиненого злочину, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на тридцять днів.
Керуючись ст. ст. 183, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

Клопотання слідчого СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 погодженого прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні: ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки строком на 30 днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2)не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4)утримуватись від спілкування зі свідками та представником потерпілого у цьому кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали становить 30 днів і обчислюється з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто з 10 березня 2020 року. Ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію 09 квітня 2020 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1