Справа 688/3978/19
№ 1-о/688/2/20
Ухвала

22 січня 2020 року м.Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області у складі

колегії суддів: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,

з участю прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

засудженого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Шепетівці заяву засудженого ОСОБА_7 про перегляд вироку Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2007 року за нововиявленими обставинами,

встановив:

30 жовтня 2019 року засуджений ОСОБА_7 звернувся до суду із заявою про перегляд вироку Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2007 року, яким він засуджений за п.п.6,12 ч. 2 ст.115, ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.1 ст.357, ч.3 ст.357, ч.1 ст.70 КК України до довічного позбавлення волі з конфіскацією майна, крім житла, за нововиявленими обставинами.

16 січня 2020 року засуджений подав до суду клопотання, в якому просить розглянути його заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами судом присяжних відповідно до ч.3 ст.31 КПК України.

В судовому засіданні засуджений ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_6 клопотання про розгляд заяви судом присяжних підтримали.

Прокурор ОСОБА_5 зазначила, що підстав для розгляду заяви судом присяжних не має, одна щодо розгляду клопотання покладається на розсуд суду.

Заслухавши пояснення сторін, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні клопотання засудженого з огляду на таке.

КПК України в якості форми безпосередньої участі народу у здійсненні правосуддя в Україні запроваджено інститут присяжних.

Відповідно до положень статей 124, 127 Конституції України в редакції Закону №1401-VIII від 02.06.2016 року народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних у визначених законом випадках.

Кримінальне провадження в суді присяжних є особливим порядком кримінального провадження, покликаним забезпечити додаткові гарантії особам, обвинуваченим у вчиненні найбільш тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі. Залежно від волевиявлення обвинуваченого у справах цієї категорії може застосовуватись одна з двох альтернативних судових процедур: загальний порядок судового розгляду колегією у складі трьох професійних суддів; провадження у суді присяжних (ч.3 ст.31 КПК).

Така альтернативність покликана сприяти дотриманню балансу між економією процесуальних засобів та гарантіями дотримання прав особи у кримінальному судочинстві. Відповідні гарантії полягають у праві обвинуваченого заявити клопотання про розгляд його справи або колегією професійних суддів, або судом присяжних. Можливість вибору між різними процесуальними формами відправлення правосуддя передбачає обов`язок держави в особі її уповноважених органів та службових осіб забезпечити свободу цього вибору та його практичну реалізацію.

Відповідно до ч.2 ст. 383 КПК суд присяжних утворюється при місцевому загальному суді першої інстанції.

Розгляд кримінального провадження судом присяжних проводиться за сукупності таких умов: 1)обвинувальний акт щодо особи передано на розгляд суду першої інстанції; 2)злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі; 3)під час підготовчого судового засідання обвинувачений заявив клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Разом із цим, для інших стадій судового провадження (перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, за нововиявленими або виключними обставинами) можливості здійснення кримінального провадження судом присяжних процесуальним законом не передбачено. Вказане обумовлено відмінностями цих стадій від стадії провадження в суді першої інстанції, пов`язаними з межами та процедурою судового розгляду, їх спеціальним завданням (перевірка законності та обґрунтованості судового рішення), а також наявністю іншого процесуального статусу особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження з перегляду судового рішення.

Так, за змістом статей 459 - 467 КПК перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, що не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

Предметом судового розгляду в порядку провадження за нововиявленими обставинами виступає не обвинувальний акт, а судове рішення, зокрема вирок суду, що набрав законної сили, яким установлено наявність чи відсутність винуватості особи у вчиненні інкримінованого їй злочину. Після набрання вироком законної сили особа, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, вже не має статусу обвинуваченого, натомість залежно від прийнятого судом рішення вважається виправданою або засудженою. Забезпечення додаткових гарантій для такої особи у виді перегляду вироку щодо неї за нововиявленими обставинами судом присяжних процесуальний закон не передбачає.

Вказане узгоджується з приписами ч.10 ст.31 КПК, відповідно до яких перегляд судового рішення за виключними обставинами в суді першої інстанції здійснюється виключно колегією у складі трьох або більшої непарної кількості суддів. І хоча ця норма не визначає складу суду для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, однак з урахуванням подібності процедур провадження за нововиявленими та виключними обставинами, здійснення яких регулюються главою 34 КПК, перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами також повинен здійснюватися виключно професійними суддями. Залучення присяжних до цієї процедури не сприятиме реалізації завдань кримінального провадження, адже мета, якої може бути досягнуто при розгляді заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами судом присяжних, є явно неспіврозмірною з витраченими на такий розгляд процесуальними засобами.

Такий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 4 листопада 2019 року у справі № 496/4533/17 провадження № 51-9834 кмо 18, відповідно до якого за змістом ч.3 ст.31, ч.2 ст.383, ст.384 КПК обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, має право на розгляд кримінального провадження щодо нього в суді першої інстанції судом присяжних, проте таке право не виникає на стадії перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Керуючись ст.ст. 459-467 КПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_7 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Апеляційного суду Хмельницької області від 20 березня 2007 року судом присяжних відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а засудженим, що утримується під вартою в той же строк з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_8

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3