Провадження № 1-кп/761/1619/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 березня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду кримінальне провадження № 120 191 001 000 053 10 від 02.06.2019, у якому
гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , судимий,
обвинувачується за ч. 2 ст. 309 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК суд у підготовчому судовому засіданні має право вирішити питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу.

Прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд, який просив провести у відкритому судовому засіданні, клопотань про виклик свідків, витребування певних речей чи документів державний обвинувач не заявив. Крім того, прокурор просив застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що у цьому кримінальному провадженні існує обґрунтований ризик переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисник не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, однак заперечував проти клопотання прокурора, зазначивши, що більш м`який запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Суд, заслухавши учасників підготовчого судового провадження, дослідивши наявні у суду матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч. 6 даної статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 3 ст. 23 КПК забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покладається на сторону обвинувачення.

На підставі вказаних загальних засад кримінального провадження, а також згідно з п. 3 ч. 2 ст. 315 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, обвинувачений та захисник.

Вирішуючи клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу суд дійшов до висновку про таке.

У силу ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого відповідно до правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК у разі вирішення питання застосування запобіжного заходу суд має встановити, чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування менш суворого запобіжного заходу.

Водночас, на стадії підготовчого судового засідання оцінка судом обґрунтованості підозри виключається, оскільки суд за наслідками дослідження наданих сторонами доказів має встановити, чи доведена поза розумним сумнівом винуватість притягнутої до кримінальної відповідальності особи.

Отже, з метою вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою підлягають встановленню існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого та можливість запобігти цим ризикам у разі застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

Статтею 9 КПК на суд покладений обов`язок під час розгляду кримінального провадження керуватися рішеннями Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Отже, вирішуючи питання існування у цьому кримінальному провадженні ризику переховування обвинуваченого від суду, суд бере до уваги, що у рішенні «Тірон проти Румунії» ЄСПЛ вказав, що прецедентне право Конвенції сформувало такі підстави утримання особи під вартою: обвинувачений не з`явиться до суду; вчинить дії, які перешкоджають правосуддю; скоїть інше кримінальне правопорушення; стане причиною громадських заворушень.

Суд, надаючи оцінку можливості переховування обвинуваченого ОСОБА_5 враховує, що обвинувачений тривалий час переховувався від суду та у судові засідання 10.12.2019, 16.01.2020 та 05.02.2020 не з`являвся, у зв`язку з чим останнього оголошено у розшук та надано дозвіл на його затримання.

За результатами встановлених обставин суд вважає, що обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від суду, а також вчинити дії, спрямовані на незаконний вплив на свідків.

Крім того, суд бере до уваги, що обвинувачений ОСОБА_5 , маючи не зняті та не погашені у встановленому законом порядку судимості, повторно вчинив кримінальне правопорушення, що свідчить про високу ймовірність вчинення останнім інших злочинів.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі понад трьох років.

Санкція ч. 2 ст. 309 КК України передбачає позбавлення волі на строк до п`яти років.

На підставі п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК суд вважає за необхідне не визначати обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави, оскільки відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування відносно обвинуваченого вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 22, 23, 177, 199, 291, 309, 314, 315 КПК України, суд

у х в а л и в :
Судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, призначити на 14:00 год. 23.03.2020 у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду м. Києва.
Про час та місце судового розгляду повідомити прокурора та учасників судового розгляду.
Забезпечення присутності під час судового розгляду свідків обвинувачення покласти на прокурора.
Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід з застави на тримання під вартою строком по 16 травня 2020 року включно.
На ухвалу суду в частині зміни обвинуваченому запобіжного заходу до Київського апеляційного суду прокурором, обвинуваченим, його захисником упродовж семи днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Головуючий суддя ОСОБА_1