Справа № 405/8537/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2019 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар судового ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький скаргу адвоката ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру від 25.09.2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить скасувати повідомлення про підозру від 25.09.2019 року відносно ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України. На обгрунтування скарги зазначив, що 25.09.2019 року виконувач обов`язків прокурора Кіровоградської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000100 від 23.09.2019 року з посиланням на дотримання вимог ст.36,42,276-278, 481 КПК України здійснив адвокату ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368-4 КК України. Матеріали кримінального провадження № 0000100 від 23.09.2019 року у витягу з ЄРДР містить дані щодо процесуальних керівників у вказаному кримінальному провадженні, а саме : прокурори ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , однак у витягу відсутні дані щодо процесуального керівництва у даному кримінальному провадженні - виконувача обов`язків прокурора Кіровоградської області ОСОБА_10 , який 25.09.2019 року повідомив про підозру адвоката ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368-4 КК України. Зазначене вказує на те, що повідомлення про підозру адвокату ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000100 від 23.09.2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України здійснено особою не наділеною на це процесуальними повноваженнями навіть з огляду на вимоги «Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», а тому є недійсним і зв`язку із цим підлягає скасуванню. Сторона захисту зазначає, що повідомлення про підозру від 25.09.2019 є незаконним та ґрунтується лише на припущеннях органу досудового розслідування, а не на конкретних фактах та відомостях, що об`єктивно пов`язували б ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України. Також зазначено, що в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які належні та допустимі докази, які б давали підстави підозрювати, що ОСОБА_5 вчинив вищезазначене кримінальне правопорушення. У зв`язку з чим, сторона захисту вважає, повідомлення про підозру ОСОБА_5 необґрунтованим, та таким, що підлягає скасуванню.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги, вважає її не обгрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінального правопорушення підтверджується матеріалами кримінального провадження.
Заслухавши учасників та дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України передбачено право підозрюваного, його захисника чи законного представника оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.
Як встановлено з досліджених матеріалів скарги СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000100, у якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру 25 вересня 2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368-4 КК України.
Вказана підозра 25 вересня 2019 року складена та підписана, вручена виконувачем обов`язків прокурора Кіровоградської області ОСОБА_11 .
Зі змісту скарги вбачається, що однією з підстав оскарження підозри є недотримання під час повідомлення про підозру 25 вересня 2019 року ОСОБА_5 , який є професійним адвокатом, вимог п.1 ч.1 ст.481 КПК України щодо особливого порядку повідомлення адвоката про підозру лише визначеним переліком осіб, до яких не відноситься виконувач обов`язків прокурора Кіровоградської області ОСОБА_6 .
Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються Главою 37 КПК України.
Відповідно до ч.3 ст.11 Закону України «Про прокуратуру» у разі відсутності керівника обласної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник керівника обласної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника обласної прокуратури.
Під час розгляду скарги встановлено, що наказом Генерального прокурора від 09.09.2019 року № 132 к тимчасово виконання обов`язків прокурора Кіровоградської області з 11.09.2019 року покладено на першого заступника прокурора Кіровоградської області старшого радника юстиції ОСОБА_10 , а відтак останній наділений повноваженнями керівника обласної прокуратури, в тому числі в сукупності з Законом України «Про прокуратуру» та Кримінальним процесуальним законодавством.
Як вбачається зі змісту підозри від 25.09.2019, вона складена в.о. керівника регіональної прокуратури, який є процесуальною особою, та на думку слідчого судді, наділений згідно вимог п.1 ч.1 ст.481 КПК України повноваженнями вчиняти такі дії як повідомлення про підозру адвоката.
Щодо доводів сторони захисту з приводу того, що матеріали кримінального провадження № 0000100 від 23.09.2019 року у витягу з ЄРДР містить дані щодо процесуальних керівників у вказаному кримінальному провадженні, однак у витягу відсутні дані щодо процесуального керівництва у даному кримінальному провадженні - виконувача обов`язків прокурора Кіровоградської області ОСОБА_10 , який 25.09.2019 року повідомив про підозру адвоката ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 368-4 КК України слідчий суддя зазначає наступне.
Відповідно до абз.8 пункту 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань до реєстру вносяться відомості про прізвище, ім`я, по батькові керівника прокуратури, органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво
Відповідно до пункту 2 глави 2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань керівник прокуратури, органу досудового розслідування після перевірки внесених до Реєстру відомостей реєструє кримінальне провадження. У Реєстрі автоматично фіксується дата обліку інформації та присвоюється номер кримінального провадження. Факт реєстрації кримінального правопорушення (провадження) настає з моменту підтвердження керівником прокуратури або органу досудового розслідування таких відомостей.
При цьому слідчий суддя відзначає, що Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань передбачено обов`язкову наявність відомостей про керівника прокуратури, без підтвердження якого не може бути розпочато реєстрацію кримінального правопорушення (провадження). Разом з тим, вказана інформація відображається у відповідних розділах Реєстру, без обов`язку її відображення у витягу з ЄРДР, а відтак вказані доводи сторони захисту не знайшли свого підтвердження.
Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст. 277 КПК України.
Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вищевказаних процесуальних норм.
Відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст. 278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст. 279 КПК України).
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Проте, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).
У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).
Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
За своїм змістом, повідомлена 25.09.2019 року ОСОБА_5 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення в.о. керівника регіональної прокуратури були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_5 причетний до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 199 КПК України.
За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати те, що у ході розгляду цієї скарги підлягає з`ясуванню дотримання у ході повідомлення про підозру ОСОБА_5 вимог глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст. 276, 277, 278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про підозру ОСОБА_5 органом досудового розслідування було дотримано вимог положень стст. 276-278 КПК України.
Інші доводи сторони захисту про відсутність доказів причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятись при розгляді обвинувального акту в суді.
При цьому, як в матеріалах скарги так і в судовому засіданні захисником не доведено, що повідомлення про підозру є незаконним та необґрунтованим, так само не наведено даних, які б спростовували висновок сторони обвинувачення щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, в межах якого здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000100.
Отже, оскільки заявником не наведено даних, які б викликали сумнів щодо законності повідомлення про підозру ОСОБА_5 кримінальному провадженні № 0000100, а відтак відсутні підстави для задоволення скарги.
Керуючись ст.ст.303,306-307,369-372 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:

скаргу адвоката ОСОБА_4 про скасування повідомлення про підозру від 25.09.2019 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_12