Справа № 308/4919/19
провадження 1-кс/308/7210/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 лютого 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В:
Заявник звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна, яке мотивоване, зокрема, тим, що ухвалою слідчого судді від 02.07.2019 було накладено арешт на грошові кошти, розміщені на банківських рахунках № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (угорський форинт), № НОМЕР_2 (долар США), № НОМЕР_2 (Євро), № НОМЕР_2 (українська гривня), відкритих службовими особами ТОВ «АВЕ груп Плюс» (код ЄДРПОУ - 40012142) у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528, м. Київ, вул. Жилянська, 43), та зупинено видаткові операції з грошовими коштами на них. Заявник вказує, що на даний час відпала потреба у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження. В той же час, з часу накладення арешту (з 02.07.2019) пройшло багато часу, робота з клієнтами паралізована та порушені умови укладених міжнародних контрактів між ТОВ «АВЕ груп Плюс» та іншими європейськими фірмами, а грошові кошти в розмірі 15 803,30 грн. та 3 629 000,00 угорських форинтів, які знаходяться на арештованих рахунках ніяким чином не перешкоджатимуть розслідуванню кримінального провадження.
У судове засідання заявник та його адвокат не з`явилися, через канцелярію суду подали заяву про розгляд скарги за їх відсутності. Скаргу підтримують в повному обсязі, просять задовольнити та скасувати арешт майна.
У судове засідання слідчий, за клопотанням якої було арештовано майно не з`явилися, через канцелярію суду подав заяву про розгляд скарги за його відсутності. У задоволенні такої просить відмовити.
На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено слідчим суддею, Слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління Державної фіскальної служби у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000108 від 24.04.2019 за ч. 3 ст. 212 КК України. Згідно з фабулою кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , будучи засновником ТОВ «Агроекулгруп» та ТОВ «Аве-Груп плюс» за попередньою змовою з ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в період з 01.04.2016 по теперішній час умисно ухилилися від сплати податку на додану вартість в сумі 47 748 грн., шляхом завищення податкового кредиту з ПДВ та податку на прибуток в сумі понад 5 млн. грн., шляхом отримання грошових коштів, які надходили від транзитно-конвертаційних підприємств за начебто поставлений товар, який фактично реалізовувався за готівкові кошти без відображення в бухгалтерському та податковому обліках підконтрольних їм підприємств ТОВ «Аве-Груп Плюс» (код ЄДРПОУ - 40012142), ТОВ «Агроекулгруп» (код ЄДРПОУ -40012053), ТОВ «Захід Фудз» (код ЄДРПОУ -40694582) та ТОВ «Кеннінг Трейд» ().
02.07.2019 ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у справі № 308/6450/19 в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000108 від 24.04.2019 за ч. 3 ст. 212 КК України накладено арешт на грошові кошти, які розміщені на банківському рахунку під № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (угорський форинт), № НОМЕР_2 (долар США), № НОМЕР_2 (Євро), № НОМЕР_2 (українська гривня), відкритих службовими особами ТОВ «АВЕ груп Плюс» (код ЄДРПОУ - 40012142) у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528, м. Київ, вул. Жилянська, 43) та зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що на вищезазначених банківських рахунках, які відкриті у банківській установі АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528, м. Київ, вул. Жилянська, 43) на внутрішньобанківські рахунки та зупинено видаткові операції з коштами, які надійшли на рахунки № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (угорський форинт), № НОМЕР_2 (долар США), № НОМЕР_2 (Євро), № НОМЕР_2 (українська гривня) та вже знаходяться на рахунку, за винятком видаткових операцій по сплаті заробітної плати, податків, зборів, інших обов`язкових платежів до державного бюджету. Підставою накладення арешту на вказане майно слугувало те, що незастосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до приховування, зникнення, втрати, використання відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Як випливає зі змісту вказаної ухвали, клопотання слідчого обґрунтовувалося метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Відповідно до положень ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи з наведеного, чинним законодавством чітко визначено умови за яких може бути скасовано арешт майна: не були присутні при розгляді питання про арешт майна та, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як встановлено слідчим суддею з вищевказаної ухвали слідчого судді, клопотання слідчого про накладення арешту на майно розглядалося на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
З огляду на що, ОСОБА_3 як директор ТОВ «АВЕ груп Плюс» має право заявити клопотання про скасування арешту майна.
Оцінюючи доводи заявника щодо того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, слідчий суддя виходить з наступного.
З досліджених матеріалів кримінального провадження, наданих слідчим, а саме: Томів 1-9, 47, а також з доданої до скарги Довідки за вих. № 801-4-161, виданої 25.09.2019 Відділенням в м. Мукачево АТ «ОТП БАНК», Податкової декларації з податку на додану вартість за 2020 рік, Довідки про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду Д2 за 2020 рік, - слідчий суддя не може прийти до висновку про доцільність скасування арешту майна. Обставини, на які посилається у скарзі заявник, не підтверджені належними і допустимими доказами, а відтак заявником не доведено перед судом підстав вважати, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба.
Враховуючи вищезазначені обставини у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні поданої заявником скарги про скасування арешту майна.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 174, 309, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1