Провадження 1-кс/760/46/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 лютого 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Екліпс Інвест», старшого слідчого дев`ятого СВРКП СУ ФР ГУ ДФСу м.Києві ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «Екліпс Інвест», про скасування арешту майна

в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000483 від 01.07.2019,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «Екліпс Інвест», про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000483 від 01.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК України.

Як зазначається в клопотанні, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19.11.2019 року у справі №760/31592/19 (далі - ухвала) було задоволено клопотання старшого слідчого дев`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене із прокурором прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , про накладення арешту на рахунки ТОВ «Екліпс Інвест», відкриті в АТ «Укргазбанк», в частині видатку коштів з обов`язковим зазначенням дати та часу ознайомлення з ухвалою, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, повідомляючи слідче управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві письмово про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках.

Адвокат ОСОБА_3 вважає, що всі висновки ухвали ґрунтуються виключно на безпідставних твердженнях слідчого, викладених в клопотанні про арешт, є лише частковим цитуванням змісту клопотання слідчого, яке не підтверджено жодними доказами, дослідженими під час досудового розгляду клопотання, а при їх формуванні судом без будь-яких пояснень та обґрунтувань не було взято до уваги ті докази, які могли істотно вплинути на вирішення питання про накладення арешту.

Також вказується, що з аналізу ухвали не зрозуміло:

- яке відношення ТОВ «Екліпс Інвест» має до неправомірних дій службових осіб ТОВ «Бізнес-Груп»;

- яку саме злочинну діяльність здійснює ТОВ «Екліпс Інвест» та яким доказами це доведено, відсутні обґрунтовані підстави та докази вважати, що ТОВ «Екліпс Інвест» причетне до вчинення порушень у кримінальному провадженні №0000483 від 01.07.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212 КК України, відсутні докази, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення конкретною особою, яка має відношення до ТОВ «Екліпс Інвест», в ухвалі не має жодного посилання на причетність службових осіб ТОВ «Екліпс Інвест» до зазначених в ухвалі суду протиправних дій;

- яким рішенням (дата, номер) та в рамках якого кримінального провадження банківські рахунки ТОВ «Екліпс Інвест» та/або грошові кошти, що містяться на ньому, було визнано речовими доказами вчинення якогось злочину; не зазначено та належним чином не обгрунтовано, яким чином грошові кошти, що є або надійдуть на рахунок Товариства мають відношення до кримінального провадження, які саме сліди вчинення злочину могли залишитися на них та чи можна взагалі їх використовували як речовий доказ у кримінальному провадженні; відсутні конкретні дані та будь - які реальні докази, що банківські рахунки Товариства та грошові кошти, розміщені на них, є предметом кримінального правопорушення, набуті протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення;

- що є підставою для накладення арешту на рахунок саме ТОВ «Екліпс Інвест», відсутні правові підстави для арешту майна ТОВ «Екліпс Інвест»;

- якими доказами підтверджується незаконність походження грошових коштів на рахунку ТОВ «Екліпс Інвест», на який ухвалою було накладено арешт;

- в якому розмірі завдано збитків державі саме ТОВ «Екліпс Інвест»; не встановлено розмір майнової шкоди;

- не встановлено розумність і співмірність обмеження права власності у вигляді накладеного арешту на рахунок ТОВ «Екліпс Інвест», а також наслідки арешту майна для третіх осіб.

До того ж, станом на дату подання цього клопотання жодній посадовій особі Товариства в рамках кримінального провадження №0000483 від 01.07 2019 року не було вручено повідомлення про підозру. Виходячи з цього, та на підставі ч.1 ст.170 КПК України та п. 2 п.2.6. Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014, згідно з яким арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, з огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру, адвокат ОСОБА_3 вважає, що слідчим суддею при вирішенні питання про накладення арешту на грошові кошти, не враховано, що відсутня обгрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення конкретними посадовими особами ТОВ «Екліпс Інвест».

Крім того, при прийнятті рішення про накладення арешту на майно, а саме на грошові кошти, що містяться на банківських рахунках, судом не було досліджено той факт, що на банківських рахунках ТОВ «Екліпс Інвест» в АТ «Укрексімбанк» та АТ «Сбербанк» взагалі відсутні кошти, а в АТ «Укргазбанк» та ПАТ «Мегабанк» знаходяться кошти в розмірі 460,22 грн та 241,45 грн відповідно.

Ухвалою накладено арешт на рахунки в частині видатку коштів і не вказано конкретну суму, на яку накладається арешт, що взагалі позбавляє ТОВ «Екліпс Інвест» можливості здійснювати фінансово-господарську діяльність, виконувати договірні зобов`язання, платити поточні платежі, сплачувати податки та проводити виплати заробітної плани працівникам.

Також вказується, що грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку (без найменування номіналів купюр, їх серійних номерів та інших родових та індивідуальних ознак, властивих для готівкових коштів) не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть зберегти сліди злочинів. Належними та допустимими речовими доказами в даному випадку могли б бути документи про рух коштів, отримані в установленому законом порядку (стст.160, 162 КПК України).

В клопотанні також вказується, що в ухвалі слідчий суддя не зазначив строк дії вжитого заходу, що є грубим рушенням матеріальних та процесуальних прав ТОВ «Екліпс Інвест».

На підставі викладеного, ТОВ «Екліпс Інвест» не погоджується з вказаною ухвалою, оскільки вважає її незаконною, необґрунтованою, такою, що порушує права та законні інтереси ТОВ «Екліпс Інвест», прийнятою із порушенням вимог стст.132, 170-173 КПК України, тому, керуючись ст.174 КПК України, адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт, накладений ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 19.11.2019 в справі № 760/31592/19, на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Екліпс Інвест» (), відкритих в АТ «Укргазбанк», АТ «Укрексімбанк», АТ «Сбербанк», ПАТ Мегабанк».

Старший слідчий дев`ятого СВРКП СУ ФР ГУ ДФСу м.Києві ОСОБА_4 проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 заперечував, стверджував, що арешт на рахунки ТОВ «Екліпс Інвест» накладено обґрунтовано, а також що необхідність у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження не відпала, на підтвердження своєї позиції надав копії протоколу огляду узагальненого матеріалу №0576/2019/ДСК, протоколу допиту ОСОБА_6 , протоколу огляду будівлі, протоколу допиту ОСОБА_7 , протоколу допиту ОСОБА_8 , протоколу огляду бази даних ГУ ДФС у м.Києві, відомості з Реєстру прав власності на нерухоме майно.

У зв`язку з цим, адвокатом ОСОБА_3 були надані додаткові пояснення, що не може бути взятим до уваги протокол допиту ОСОБА_8 , в якому остання повідомила про нібито її непричетність до перебування в якості засновника ТОВ «Екліпс Інвест», оскільки наведені у ньому покази не відповідають дійсності. Згідно даних витягу з ЄДРПОУ від 13.012020, 22.09.2017 по вказаному Товариству було вчинено реєстраційну дію № 5014640, а саме змінено керівника. Наведені в протоколі допиту засновника ТО «Екліпс Інвест» ОСОБА_8 дані не відповідають дійсності, оскільки остання вчиняла усі юридично значимі дії як учасник Товариства.

Також, на думку адвоката ОСОБА_3 , не може братись до уваги як беззаперечний доказ вчинення ТОВ «Екліпс Інвест будь-якого правопорушення під час здійснення фінансових операцій лист Держфінмоніторингу (узагальнений матеріал) стосовно фінансових операцій, оскільки такий матеріал базується на повідомленнях суб`єктів первинного моніторингу, що ґрунтуються на критеріях ризику, визначених ними на власний розсуд, а під критерії обов`язкової фінансового моніторингу підпадає 90% фінансових операцій підприємств, жодна фінансова операція не була заблокована чи визнана протизаконною.

Стосовно відсутності ТОВ «Екліпс Інвест» за юридичною адресою, то адвокат ОСОБА_3 вказав, що із 10.03.2017 підприємство знаходилось за юридичною адресою, проте станом на сьогодні фактичною адресою підприємства є м.Луцьк, вул. Карпенка Карого, 3, і найближчим часом юридичну адресу буде змінено на фактичну.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як передбачено п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до чч.1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Згідно з чч.1-3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Отже, виходячи з вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт з цією метою накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, і не потребує, всупереч твердженням адовката ОСОБА_3 , наявності обґрунтованої підозри у вчиненні конкретного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, встановлення можливості спеціальної конфіскації майна або визначення розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушеннямсаме ТОВ «Екліпс Інвест», неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним звернуту увагу на те, що посилання адвоката ОСОБА_3 на п.2 п.2.6. Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014, згідно з яким арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, з огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру, є некоректним та таким, що не ґрунтується на вищевказаних положеннях чинного законодавства.
Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Отже, твердження адвоката ОСОБА_9 , щогрошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку (без найменування номіналів купюр, їх серійних номерів та інших родових та індивідуальних ознак, властивих для готівкових коштів), не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть зберегти сліди злочинів, є такими, що не ґрунтуються на чинному законодавстві. Також є некоректними твердження адвоката ОСОБА_3 про те, що слідчим суддею не була врахована і не вказана в ухвалі кількість грошей на арештованих рахунках, оскільки, по-перше, така інформація є банківською таємницею, що не була відома слідчому судді, по-друге, сума таких коштів не є критеріями речових доказів в розумінні ст.98 КПК України.

Як передбачено ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Отже, чинним кримінальним процесуальним законодавством України, всупереч твердженням адвоката ОСОБА_3 , чітко встановлено, що арешт майна скасовується за клопотанням певного кола осіб, що унеможливлює встановлення заздалегідь визначеного строку дії такого арешту.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості щодо кримінального провадження за №0000483 від 01.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва у вказаному кримінальному провадженні 19.11.2019 (справа № 760/31592/19, провадження №1-кс/760/15541/19) накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Екліпс Інвест» в АТ «Укргазбанк», АТ «Укрексімбанк», АТ «Сбербанк», ПАТ «Мегабанк» в частині видатку коштів (далі ухвала слідчого судді про арешт майна).

Не погоджуючись із цим рішенням слідчого судді, адвокатом ОСОБА_3 подано клопотання про скасування арешту майна з підстав його необґрунтованості.

Як передбачено ч.3 ст.370 КПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Поняття обґрунтованості судового рішення зазвичай охоплює два взаємодоповнюючі критерії: достовірність висновків суду про обставини, що покладені в основу рішення, і повноту дослідження судом всіх матеріалів справи.

Слідчим суддею встановлено, що під час постановлення ухвали про арешт слідчим суддею Солом`янського районного суду м.Києва всі матеріали справи було досліджено повно і, виходячи з цих матеріалів, були ухвалені достовірні на той час висновки про покладені в основу рішення обставини. Зокрема, слідчим суддею було встановлено факт взаємовідносини між ТОВ «Екліпс Інвест» та ТОВ «Бізнес-Груп, а саме, що директор/співзасновник ТОВ «Бізнес-Груп+» ОСОБА_10 вчиняв обготівкування коштів підприємства на загальну суму 11,97 млн. грн. через мережу банкоматів та кас банків, розташованих на території м. Києва, які надійшли з розрахункових рахунків, у т.ч. ТОВ «Екліпс Інвест», без відображення зазначених операцій у податковому обліку, внаслідок чого до державного бюджету не надійшли кошти у значних розмірах, та згідно з вимогами п.1 ч.3 ст.132 КПК України встановлено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.212 КК України, такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. При цьому, така підозра, всупереч твердженням адвоката ОСОБА_3 , не дорівнює повідомленню про підозру конкретної особи. Ухвала слідчого судді про арешт майна ґрунтується на повному дослідженні судом всіх матеріалів справи, зокрема, протоколу огляду бази даних АІС «Податковий блок» від 14.11.2019, копії протоколу огляду узагальненого матеріалу Держфінмоніторингу, протоколу допиту ОСОБА_8 , постанови про визнання речовим доказом від 12.11.2019.

Також встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна подано з метою забезпечення збереження речових доказів, в матеріалах клопотання про арешт майна наявна постанова старшого слідчого дев`ятого СВРКП СУ ФР ГУ ДФСу м.Києві ОСОБА_4 від 12.11.2019 про визнання речовими доказами грошових коштів, які перебувають на рахунках ТОВ «Екліпс Інвест». Під час накладення арешту слідчий суддя дійшов висновку, що вказані грошові кошти відповідають критеріям речового доказу, а саме є грошима, набутими кримінально протиправним шляхом або отриманими юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Отже, твердження адвоката ОСОБА_3 про те, що в ухвалі слідчого судді відсутні відомості щодо правових підстав для арешту майна ТОВ «Екліпс Інвест», а також щодо визначення цього майна речовим доказом, не відповідають матеріалам кримінального провадження, в рамках якого подавалося клопотання про арешт майна.

Слідчим суддею, також всупереч твердженням адвоката ОСОБА_3 , проаналізовано розумність і співмірність обмеження права власності у вигляді накладеного арешту на грошові кошти, що знаходяться на рахунках рахунок ТОВ «Екліпс Інвест», а також наслідки арешту майна для третіх осіб. Слідчим суддею встановлено, що на час розгляду клопотання про арешт майна таке обмеження права власності ТОВ «Екліпс Інвест» є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, та керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.2, п.18 ч.1 ст.3, стст.9, 3, 170, 174, 303, 309, 370 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Екліпс Інвест», про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1