Провадження №1-кс/369/4636/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.12.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004354, внесеного 11.09.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 310, ч.2 ст. 309 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_6 , звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , без мети збуту, для власних потреб на присадибній ділянці свого житлового будинку, що в АДРЕСА_1 власноручно та одноособово доглядав за ззовні схожими на рослини роду конопель, прополював їх для його подальшого сприятливого зростання, чим вчинив незаконне вирощування рослин за зовнішніми ознаками схожими на рослини роду конопель в кількості 39 кущів.

В подальшому, 11.09.2019 близько 13 год. 00 хв., працівниками Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м. Боярка, вул. Родини Кістяківських буд № 59, виявлено та в подальшому вилучено 39 кущів рослини за зовнішніми ознаками схожими на рослини роду конопель, які ОСОБА_4 незаконно вирощував за місцем свого проживання.

Відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин та виробів №11-2/5394 від 27.09.2019 року надані для дослідження рослини зеленого кольору є рослинами роду коноплі, які відносяться до рослин, що містять наркотичні засоби та психотропні речовини, обіг яких допускається для промислових цілей.

Відповідно до Таблиці 1 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Кабінетом Міністрів України від 06.05.2000 №770 рослини виду «коноплі» (Cannabis), відносяться до Списку №3 «Рослини, які містять наркотичні засоби та психотропних речовин і обіг яких допускається для промислових цілей».

Відомості за даним фактом 11.09.2019 внесено до ЄРДР за № 0004354.

Так, 02.10.2019 слідчим за погодженням із прокурором ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченому ч. 1 ст. 310 КК України, тобто у незаконному вирощуванні конопель у кількості від десяти до п`ятдесяти рослин.

Крім того, встановлено, що в серпні місяці 2019 року, більш точної дати органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 виростивши кущі рослин роду коноплі за місцем свого проживання буд. АДРЕСА_1 , повторно, будучи особою, яка раніше вчинила злочин, передбачений ст. 310 КК України з метою власного вживання, без мети збуту, із кущів коноплі зірвав 12 гілок з листям конопель - цим самим придбав особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс та помістив до господарського приміщення, яке знаходиться на подвір`ї за вищевказаною адресою, які зберігав там до 11.09.2019 року.

В подальшому, 11.09.2019 близько о 13.00 години, працівники поліції в ході проведення огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , виявили та вилучили 12 гілок рослин зеленого кольору схожих на рослини роду коноплі, які знаходилися на підлозі в господарському приміщенні.

Відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин та виробів № 11-2/7825 від 25.11.2019 року надана на дослідження рослинна маса, яка складається з частково подрібненої речовини рослинного походження та гілок з листям зеленого кольору, є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено.

Маса канабісу (в перерахунку на висушену речовину) становить 192,2 г.

Відповідно до Таблиці 1 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Кабінетом Міністрів України від 06.05.2000 № 770 рослини виду «коноплі» (Cannabis), відносяться до Списку

№ 3 «Рослини, які містять наркотичні засоби та психотропних речовин і обіг яких допускається для промислових цілей».

Відомості за даним фактом 21.11.2019 внесено до ЄРДР за № 0005601.

Так, 04.12.2019 слідчим за погодженням із прокурором ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні наркотичних засобів, без мети збуту, вчиненому особою, яка раніше вчинила злочин, передбачений ст. 310 КК України.

Таким чином, у вчиненні вказаного злочину підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Бузова Києво-Святошинського району Київської області, українець, громадянин України, освіта середня, одружений, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15.02.2019 за ч. 2 ст. 186 КК України до чотирьох років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 2 роки.

Так, 04.12.2019 матеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях № 0004354 від 11.09.2019 та № 0005601 від 21.11.2019 прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області були об`єднані в одне кримінальне провадження за загальним номером № 0004354.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 11.09.2019, протоколами допитів свідків, та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочинів середньої тяжкості, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років позбавлення волі (ч. 2 ст. 309 КК України), та обмеженням волі на строк до 3 років (ч. 1 ст. 310 КК України).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінальних правопорушень, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

За таких обставин, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у вказаному провадженні;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підозрюваного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Підставою застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 310, ч. 2 ст. 309 КК України, та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що останній може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_4 у разі незастосування щодо нього запобіжного заходу буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки немає на утриманні осіб похилого віку та неповнолітніх дітей, а тому зможе змінити місце проживання задля уникнення відповідальності.

Крім того, реальним є ризик впливу підозрюваного на свідків у даному провадженні, в тому числі шляхом погроз, задля зміни останніми своїх показань та неявки в подальшому до суду, оскільки ОСОБА_4 , у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, загрожує покарання у вигляді позбавлення волі до п`яти років.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, органом досудового розслідування встановлено, що останній ніде офіційно не працевлаштований, раніше притягався до кримінальної відповідальності за корисливі злочини та зараз перебуває на іспитовому строці.

На підставі викладеного, відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, стосовно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тому на підставі вищевказаного слідчий просив дане клопотання задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Бузова Києво-Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, освіта середня, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15.02.2019 за ч. 2 ст. 186 КК України до чотирьох років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 2 роки, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання АДРЕСА_1 , строком на два місяці та покласти на нього обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, а в подальшому до суду за першою вимогою;

2) цілодобово не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити у повному обсязі.
У судовому засіданні підозрюваний проти вимог клопотання не заперечував.
Суд, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку осіб, які брали участь у розгляді справи, приходить до висновку що клопотання слідчого підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо ОСОБА_4 є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду,
- незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні,
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Реальним є ризик того, що підозрюваний переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне: підозрюваний не має на утриманні неповнолітніх дітей та батьків похилого віку, офіційно не працює, не має постійного джерела доходів.
Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання з метою переховуватися від органів розслідування та суду в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне.
Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце проживання свідків та потерпілих, зможе незаконно впливати на них, так як останньому відомо їх місце проживання. На даний час з останніми проведені не всі необхідні слідчі дії у даному кримінальному провадженні, тому він може впливати на них з метою зміни ними своїх показань або неявки в подальшому у судові засідання.
Підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочинів середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, та може: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, тому суд, враховуючи положення ст.ст.177,178 КПК України, приходить до переконання про необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з метою запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
З урахуванням вищевикладеного суд вважає співмірним наявним ризикам, саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Бузова Києво-Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, освіта середня, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 15.02.2019 за ч. 2 ст. 186 КК України до чотирьох років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком на 2 роки, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання АДРЕСА_1 , строком на два місяці та покласти на нього обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) цілодобово не відлучатися з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

Ухвалу щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Строк дії ухвали до 01 лютого 2020 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1