УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна - адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Інтертул+» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000728 від 02.04.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В :

11 грудня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Інтертул+» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000728 від 02.04.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч. 2 ст.364 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.11.2019 року в рамках вказаного кримінального провадження було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на поточних рахунках, відкритих у АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), що розташовується за адресою: м. Київ вулиця Андріївська, 2/12, а саме: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 , та грошові кошти, що знаходяться на поточному рахунку, відкритому у АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), що розташовується за адресою: м. Київ вул. Єреванська, 1, а саме: № НОМЕР_14 , що належить ТОВ «Інтертул+».

В клопотанні представник вказує, що арешт накладено необґрунтовано та безпідставно, оскільки ТОВ «Інтертул+» не має відношення до суб`єктів господарювання, а саме: Південної інспекції з ядерної та радіаційної безпеки Державної інспекції ядерного регулювання України, Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Елемент» та ніколи не було стороною договору №53-123-01-18-04746 від 11.10.2018р. Також вважає, що органом досудового розслідування не доведено, що арештовані кошти є об`єктом кримінального протиправних дій, набуті протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Оскільки власник вказаного майна не є підозрюваним у вказаному кримінальному провадженні, а арешт майна зупиняє роботу ТОВ «Інтертул+», що позбавляє можливості здійснювати фінансово-господарську діяльність, враховуючи викладене просить скасувати арешт грошових коштів.

Представники власника майна - адвокати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали клопотання з підстав наведених у ньому, просили задовольнити клопотання в повному обсязі.

Старший слідчий з ОВС 4-го ВРКП СУ ФР ОВПП ДФС ОСОБА_5 заперечував з приводу клопотання, вказав, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Інтертул+», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки відповідають вимогам ст.98 КПК України. Наразі досудове розслідування триває, проводиться слідчі-розшукові дії, а отже не відпала необхідність у арешті грошових коштів. Враховуючи наведене, просив відмовити в скасуванні арешту.

Заслухавши думку сторін, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього матеріали, додатково долучені в судовому засіданні документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням фінансових розслідувань Офісу великих платників податків ДФС здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000728 від 02.04.2019 р. за фактом зловживання службовим становищем службовими особами, що призвело до заволодіння державними коштами в особливо великих розмірах, вчинене за попередньою змовою групою осіб, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.11.2019 року в рамках вказаного кримінального провадження було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на поточних рахунках, відкритих у АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), що розташовується за адресою: м. Київ вулиця Андріївська, 2/12, а саме: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 , та грошові кошти, що знаходяться на поточному рахунку, відкритому у АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), що розташовується за адресою: м. Київ вул. Єреванська, 1, а саме: № НОМЕР_14 , що належить ТОВ «Інтертул+».

Разом з тим, аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а також недоведеність факту використання вказаного майна, як доказу у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання, а так само, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, та наслідки арешту майна для третіх осіб.

Крім того, на день розгляду клопотання слідчим не надано підтвердження наявності підстави продовження дії арешту майна, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

Так, з долученого в судовому засіданні витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань не вбачається, що розслідується протиправна діяльність ТОВ «Інтертул+».

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий зобов`язаний довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, оскільки саме він був ініціатором питання про накладення арешту на майно.

В той же час, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя не знайшов обґрунтованих та переконливих даних, які б давали підстави вважати, що грошові кошти в безготівковому вигляді, що знаходяться на поточних рахунках, відкритих у АТ «УкрСиббанк» та АБ «УКРГАЗБАНК», що належать ТОВ «Інтертул+», можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні.

Разом з тим, слідчим суддя зауважує, що постанова про визнання речовим доказом є формальною, оскільки не зазначено слідчим за якими ознаками майно, а саме грошові кошти у безготівковому вигляді відповідають критеріям, визначеним ст.98 КПК України. Отже, відсутні достатні підстави вважати, що грошові кошти в безготівковому вигляді, які знаходяться на рахунках ТОВ «Інтертул+», є процесуальним джерелом фактичних даних (доказів), на підставі яких можуть бути встановлені факти та обставини, що мають значення для цього кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а отже, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Інтертул+» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000728 від 02.04.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України, підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Інтертул+» - задовольнити.

Скасувати арешт майна, а саме: грошових коштів, що знаходяться на поточних рахунках, відкритих у АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005), що розташовується за адресою: м. Київ вулиця Андріївська, 2/12, а саме: № НОМЕР_1 ,№ НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 , № НОМЕР_11 , № НОМЕР_12 ,№ НОМЕР_13 , та грошових коштів, що знаходяться на поточному рахунку, відкритому у АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478), що розташовується за адресою: м. Київ вул. Єреванська, 1, а саме: № НОМЕР_14 , що належить ТОВ «Інтертул+» (код ЄДР 40657818), який накладений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 29.11.2019 року по справі 761/45817/19, провадження №1-кс/761/31045/2019 у кримінальному провадженні № 0000728 від 02.04.2019.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя