Справа № 304/557/20 Провадження № 1-кс/304/195/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2020 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 09 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 09 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про накладення арешту на килим світло-коричневого кольору, який 08 травня 2020 року добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 . Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Так, 08 травня 2020 року до чергової частини Перечинського відділення поліції надійшла письмова заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_2 , в якій просить прийняти міри до невідомої особи, яка в період з 02 по 08 травня 2020 року шляхом пошкодження навісного засуву, проникла в середину підсобного приміщення, що знаходиться на її земельній ділянці за вищевказаною адресою, звідки викрала два килима, подушку, ковдру та ящик з гайковими ключами. Сума збитків біля 5000 гривень. Цього ж дня ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 на підставі письмової заяви добровільно видав працівникам поліції Перечинського відділення поліції килим світло-коричневого кольору, який до нього додому приніс 04 травня 2020 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_3 . 12 травня 2020 року вищевказаний килим оглянуто та визнано речовим доказом по кримінальному провадженні №0000204. Отже, враховуючи те, що килим світло-коричневого кольору має значення речового доказу у кримінальному провадженні, а також те, що для здобуття доказів у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій та експертиз, просить клопотання задовольнити.

Слідчий СВ Перечинського ВП ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак подав клопотання, у якому просить у зв`язку із проведенням досудового розслідування по іншому кримінальному провадженні розглянути клопотання про арешт майна у його відсутності, клопотання підтримує у повному обсязі та просить задовольнити, відповідно до ч. 6 ст. 107 КПК України не заперечує щодо незастосування технічних засобів фіксування та не заперечує проти визнання таких дій та результатів їх здійснення чинними.

У судове засідання ОСОБА_6 не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце судового засідання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, вивчивши надані слідчим матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Відповідно до ч. 5 вказаної статті у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як убачається з наданих слідчим матеріалів, 08 травня 2020 року до чергової частини Перечинського відділення поліції надійшла письмова заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_2 , в якій просить прийняти міри до невідомої особи, яка в період з 02 по 08 травня 2020 року шляхом пошкодження навісного засуву, проникла в середину підсобного приміщення, що знаходиться на її земельній ділянці за вищевказаною адресою, звідки викрала два килима, подушку, ковдру та ящик з гайковими ключами. Сума збитків біля 5000 гривень.

Також із даних матеріалів вбачається, що 09 травня 2020 року дану подію було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно номер 0000204 з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 185 КК України, що підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000204 від 12 травня 2020 року (а. с. 4).

Крім цього, із заяви ОСОБА_5 вбачається, що такий добровільно видав працівникам поліції Перечинського відділення поліції килим світло-коричневого кольору, який до нього додому приніс 04 травня 2020 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканець АДРЕСА_3 (а. с. 15).

Вказаний килим світло-коричневого кольору постановою слідчого СВ Перечинського ВП про визнання речових доказів від 12 травня 2020 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №00000204 (а. с. 19-20).

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим доведено, що виданий ОСОБА_5 килим світло-коричневого кольору, має значення речового доказу у кримінальному проваджені № 0000204 та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Приймаючи до уваги те, що для повного, об`єктивного та всебічного досудового розслідування даного кримінального провадження має значення килим світло-коричневого кольору, тому слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про арешт такого слід задовольнити.

Керуючись статтями 40, 131, 132, 168, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 09 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про арешт майна, задовольнити повністю.

Накласти арешт на килим світло-коричневого кольору, який 08 травня 2020 року добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , із забороною відчужувати та розпоряджатися вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1