Справа № 761/159/20
Провадження № 1-кс/761/800/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , дослідивши клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року у справі № 758/1083/19 в рамках кримінального провадження № 0000014, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України,
в с т а н о в и в:
08.01.2020 року на розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року у справі № 758/1083/19 в рамках кримінального провадження № 0000014, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, в якій заявник просив суд скасувати арешт накладений на об`єкти нерухомого майна, які розташовані за адресами: - АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_5 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_6 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), м. Київ, вул. Метрологічна, 38, кв. №4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), накладений вищевказаною ухвалою.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, слідчим суддею встановлено, що Київською місцевою прокуратурою №7 здійснювалося процесуальне керівництво досудовим розслідуванням кримінального провадження № 0000014, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року у справі № 758/1083/19 клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000014, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, задоволено та накладено арешт у тому числі на об`єкти нерухомого майна, які розташовані за адресами: - АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_5 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), м. Київ, вул. Метрологічна, 38, кв. №3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), АДРЕСА_7 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ).

Разом з цим, як зазначає заявник, матеріали, стосовно арештованого майна були виділені з матеріалів кримінального провадження №0000014 від 23.01.2019 р. у кримінальне провадження №0004028, яке в свою чергу, на момент звернення з клопотанням передано з обвинувальним актом до Шевченківського районного суду м. Києва.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що на момент звернення з клопотанням, кримінальне провадження, в рамках якого перебувають матеріали стосовно арештованого майна передано до суду з обвинувальним актом, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року у справі № 758/1083/19 в рамках кримінального провадження № 0000014, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України не може бути розглянутим слідчим суддею по суті.

Разом з цим, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що заявник не позбавлений можливості заявити вказане клопотання в рамках судового розгляду кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173, 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 24.01.2019 року у справі № 758/1083/19 в рамках кримінального провадження № 0000014, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає, однак проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1