Справа № 569/6238/19
У Х В А Л А

23 квітня 2020 року м. Рівне

Рівненський міський суд в особі судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника-адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду під час підготовчого судового засідання обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0001317 від 04.03.2019 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України, -
в с т а н о в и в:

В провадженні Рівненського міського суду обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0001317 від 04.03.2019 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурор подала клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та просила його задоволити з підстав викладених у ньому.

Захисник обвинуваченого в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання прокурора та зазначив, що ОСОБА_4 не з`являвся в судові засідання з поважних причин. При цьому просив застосувати до останнього запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки у обвинуваченого підозра на коронавірус COVID-19.

Обвинувачений підтримав думку свого захисника та просив суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора та обрати йому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185 України, який за ступенем тяжкості, у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії злочину середньої тяжкості, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, а також альтернативна санкція штраф, громадські або виправні роботи та арешт.
Відповідно ч. 3 ст. 315 КПК України - під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Так, відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Однак на думку суду, прокурором в судовому засіданні не обґрунтовано наявність в діях та поведінці ОСОБА_4 достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених ст. 177 КПК України.
Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до якого, зокрема, відноситься: верховенство права.
Згідно ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Узагальнююче визначення «обґрунтованість підозри» у вчиненні кримінального правопорушення, доведення якої, як одного з трьох обов`язкових елементів, визначених КПК України для можливості взагалі обрання запобіжного заходу, покладено на прокурора, сформульовано у правових позиціях Європейського суду з прав людини.
У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року вказав, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. ЄСПЛ в даному рішенні наголошує, що вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.
Крім того, як зазначено у матеріалі ВССУ від 11.07.2016р. «захист прав людини у кримінальному провадженні: доказування та докази», передумовою для подання клопотання стороною обвинувачення про застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри про те, що особа вчинила кримінальне правопорушення. Слідчий, прокурор зобов`язані з належним обґрунтуванням викласти обставини, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини. Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях зазначив, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню, знищення, сховати або спотворити річ, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, ризик незаконного впливу на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення є недостатньою для обґрунтування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини, у справі «Бойченко проти Молдови» №41088/05, рішення від 11 липня 2006 року «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватись від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу».
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого.
Прокурором в судовому засіданні також не надано жодних документів які б, підтверджували твердження того, що перебуваючи на волі, ОСОБА_4 буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Згідно з вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного. Відповідно до ч. 6 цієї ж статті строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Прокурор при розгляді клопотання довів про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, наявність достатніх даних, що існують можливі ризики передбачені ст.177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, який відповідно до статті 12 КК України відноситься до злочину середньої тяжкості, не одружений, непрацюючий, має постійне місце проживання та стійкі соціальні зв`язки, щиро розкаюється у вчиненому, являється потерпілим від аварії на ЧАЕС. Також у обвинуваченого наявна хвороба ніг (вживлені пластини) та є підозра на наявність коронавірусу COVID-19.

Крім того, прокурором не надано жодних доказів щодо впливу обвинуваченого на потерпілого та свідка. ОСОБА_4 жодним чином не вживав ніяких заходів щодо переховувавння від слідства та суду та не вчиняв інших кримінальних злочинів.
З урахуванням наведеного, суд вважає необхідним обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Даних, які б вказували на неможливість застосування до нього вказаного запобіжного заходу не встановлено.
Крім того, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 на строк не більше двох місяців такі обов`язки: прибувати за викликом до прокурора та суду; не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу прокурора та суду; повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194,196,197,198,318,331,314,315, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, до 22.06.2020.

Заборонити ОСОБА_4 цілодобово залишати житло за адресою АДРЕСА_1 .

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту рахувати з моменту затримання, тобто з 23.04.2020.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати на виконання СВ ГУНП в Рівненській області.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обовязки:

- прибувати за викликом до прокурора та суду; не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу прокурора та суду; повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Встановити строк дії ухвали та термін дії обов`язків, покладених судом до 22.06.2020.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1