У Х В А Л А

08 квітня 2020 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного в ЄРДР №0000802 від 06.04.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 290 КК України,

в с т а н о в и в :

Прокурор Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернувся із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного в ЄРДР №0000802 від 06.04.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 290 КК України. З метою забезпечення можливого цивільного позову прокурор просив накласти арешт на вилучений під час огляду місця події у ОСОБА_4 автомобіль «OPEL ASTRA», з прикріпленими реєстраційними номерними знаками НОМЕР_1 -3 номер кузова НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії та номер НОМЕР_3 на автомобіль «OPEL ASTRA», реєстраційний номер НОМЕР_1 -3 країни Білорусь та ключ запалювання двигуна від вищевказаного автомобіля.

Розглянувши клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як вбачається із змісту клопотання, метою арешту прокурором зазначено забезпечення можливого цивільного позову. Слідчий суддя звертає увагу на те, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Частина 2 ст. 171 КПК України передбачає, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Встановлено, що в долучених до клопотання матеріалах відсутні дані щодо визначення розміру шкоди завданої злочином та обґрунтований розмір цивільного позову у кримінальному провадженні. Крім того, не подано доказів на підтвердження набуття ОСОБА_4 процесуального статусу підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

З огляду на те, що прокурором не доведено необхідність такого арешту, не доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, правові підстави для задоволення клопотання про арешт відсутні.

Керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного в ЄРДР №0000802 від 06.04.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 290 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1