Справа №:755/5163/18
Провадження №: 1-кп/755/279/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"18" листопада 2019 р. Дніпровський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

за участю захисника: ОСОБА_4 ,

за участю обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

провівши в залі суду в приміщенні Дніпровського районного суду м.Києва відкрите судове засідання на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 жовтня 2016 року №0015001 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
03 квітня 2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов з Київської місцевої прокуратури №4 обвинувальний акт у кримінальному провадженню №0015001 від 30.10.2016 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

03 квітня 2018 року, відповідно до здійсненого авторозподілу судових проваджень, зазначений обвинувальний акт отриманий суддею ОСОБА_6 та призначений у підготовче судове засідання.

Ухвалою від 27 квітня 2018 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0015001 від 30.10.2016 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України призначено до судового розгляду на 07 травня 2018 року о 12 годині 00 хвилин.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.08.2018 року вищезазначене кримінальне провадження отримане суддею ОСОБА_1 .

Відповідно до вимог ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Обговоривши в судовому засіданні питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , оскільки судове провадження по справі неможливо закінчити до його спливу, у зв`язку із заявленим клопотання захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 про надання стороні захисту на підготовку до судових дебатів, вислухавши думку прокурора про доцільність продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, виходячи з тяжкості злочину у вчиненні якого він обвинувачується та наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що були враховані при обранні йому запобіжного заходу, наявність яких продовжує існувати, вислухавши думку захисника, який просив змінити його підзахисному ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, посилаючись на те, що наведені прокурором в судовому засіданні, ризики передбачені ст.177 КПК України не обґрунтовані, зокрема прокурором не доведено, що обвинувачений буде впливати на свідків по справі, які вже допитані в судовому засіданні, та може переховуватись від слідства та суду, вислухавши думку обвинуваченого ОСОБА_5 , який підтримав думку свого захисника, суд приходить до наступного.
Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, яке відноситься до тяжкого злочину, за який передбачено покарання, виді позбавлення волі від чотирьох до шести років, враховуючи суворість, передбаченого законом покарання, у випадку визнання обвинуваченого винуватим, особу обвинуваченого, який не працює, не має постійного джерела доходів, не має соціальних зв`язків, раніше неодноразово судимий, схильний до вчинення злочинів, може продовжити злочинну діяльність, що вказує на те, що ризики, передбачені ст.177 КПК України продовжують існувати, а тому суд приходить до висновку про доцільність збереження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 , у зв`язку з чим запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , який закінчується 02 грудня 2019 року слід продовжити ще на два місяці, оскільки судове провадження неможливо завершити до закінчення строку тримання останнього під вартою.

У зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п.1 ч.4 ст.183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення застави обвинуваченому у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.331, 369 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Києва, громадянину України, обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на два місяці, тобто до 18 січня 2020 року (включно).

У зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п.1 ч.4 ст.183 КПК України, суд не вбачає підстав для визначення застави обвинуваченому у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м.Києва протягом семи днів з моменту оголошення.

Визначити повний текст проголошення ухвали 22 листопада 2019 року о 15 годині 30 хвилин.

Суддя: