Справа № 161/8527/20
Провадження № 1-кс/161/4246/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 04 червня 2020 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту на майно, в рамках кримінального провадження №0000083 від 24.02.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ст.289 ч.2 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшло клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту на майно, в рамках кримінального провадження №0000083 від 24.02.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ст.289 ч.2 КК України. Просить клопотання задовольнити з підстав наведених в ньому.

В судове засідання не прибули прокурор ОСОБА_4 , слідчий ОСОБА_5 , та представник власника майна ОСОБА_6 , власник майна ОСОБА_3 ..

Подали заяву про розгляд клопотання у їх відсутності.

Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, суд приходить до висновку, що клопотання безпідставне та не підлягає до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України,КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до вимог п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Тобто, за змістом вказаної норми однією з головних функцій слідчого судді, є здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування.

За правилом встановленим ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України). Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.

Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
В даному випадку, розгляд і вирішення слідчим суддею клопотання про скасування арешту на майно в межах кримінального провадження по якому закінчено досудове розслідування, складено обвинувальний акт, не охоплюється його повноваженнями, які мають реалізовуватися в спосіб, передбачений процесуальним законом.

За таких обставин, слідчий суддя доходить висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту з майна слід відмовити.

На підставі вказаного, керуючись ст.ст. 3, 9, 26, 110, 174, 372 КПК України,слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту на майно, в рамках кримінального провадження №0000083 від 24.02.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ст.289 ч.2 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1