Справа № 991/2928/20
Провадження1-кс/991/3014/20
13 квітня 2020 року м.Київ
У зв`язку з відсутністю ОСОБА_6 за місцем реєстрації (останнім відомим місцем проживання), старшим детективом Національного бюро ОСОБА_9 повідомлення про підозру ОСОБА_6 у спосіб передбачений КПК України, в день його підписання, вручено майстру технічної дільниці ЖЕД «Хрещатик» ОСОБА_10 . Таким чином, за твердженням органу досудового розслідування 22.01.2020 о 11 год. 20 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру в організації заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах та вчиненні фінансових операцій чи правочинів з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст. 209 КК України.
Підставою для звернення до слідчого судді із клопотання про обрання запобіжного заходу стали наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст. 209 КК України та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду; ризик знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення; ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому кримінальному провадженні; ризик перешкоджання кримінальному провадження іншим чином.
Доводи сторони обвинувачення.
Прокурор ОСОБА_3 , клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав. Зазначив, що зібрані на сьогоднішній день докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст. 209 КК України, та підтверджують наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України. Посилаючись на ч. 6 ст. 193 КПК України, яка передбачає, що слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук та ту обставини, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, сторона обвинувачення просила задовольнити клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав наведених у ньому.
Доводи сторони захисту.
Оцінка та висновки слідчого судді щодо обрання запобіжного заходу
Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Разом з тим, крім усього вищезазначеного, при обранні запобіжного заходу слідчому судді необхідно з`ясувати чи набула особа, щодо якої розглядається клопотання про обрання запобіжного заходу, в установленому законом порядку статусу підозрюваного.
Частиною 1 ст. 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Особа викликається до слідчого шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи (ч.ч. 1, 2 ст. 135 КПК України).
З матеріалів клопотання вбачається, що у зв`язку з відсутністю ОСОБА_6 за місцем реєстрації та відомим останнім місцем мешкання повідомлення про підозру ОСОБА_6 було вручено майстру технічної дільниці ЖЕД «Хрещатик» ОСОБА_10 22.01.2020. Зазначене підтверджується протоколом вручення повідомлення про підозру від 22.01.2020. Втім, в матеріалах клопотання відсутнє як посвідчення особи ОСОБА_10 , так і будь-яке підтвердження того, що вона дійсно має відношення до ЖЕД «Хрещатик». Не зміг підтвердити зазначені обставини і прокурор у судовому засіданні. Відомості про вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 дорослому члену його сім`ї чи іншій особі, яка з ним проживає, так само як і вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 адміністрації за місцем його роботи в матеріалах клопотання відсутні.
Таким чином, слідчому судді не було надано достатніх доказів, на підставі яких він би міг оцінити набуття ОСОБА_6 статусу підозрюваного.
Крім цього, згідно ч. 5 ст. 280 КПК України, після зупинення досудового розслідування проведення слідчих (розшукових) дій не допускається, крім тих, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного.
Частина 1 ст. 282 КПК України, зазначає, зупинене досудове розслідування відновлюється постановою слідчого, прокурора, зокрема у разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій.
З системного аналізу вищенаведених норм кримінального процесуального закону вбачається, що під час зупинення досудового розслідування не допускається проведення не лише слідчих (розшукових) дій, а й інших процесуальних дій.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України спрямоване на забезпечення подальшого міжнародного розшуку, що в даному випадку є процесуальною дією, проведення якої необхідне та можливе для здійснення розшуку підозрюваного. Тобто, складання та подання до слідчого судді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не є безпосередньо заходом, спрямованим на розшук підозрюваного, а тому потребує відновлення досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Виходячи з вищевикладеного, враховуючи, що слідчому судді не було надано достатніх доказів, на підставі яких він би міг оцінити набуття ОСОБА_6 статусу підозрюваного та те, що з клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 було подано до Вищого антикорупційного суду у зупиненому кримінальному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для задоволення клопотання старшого детектива ОСОБА_5 , відсутні.
З огляду на зазначене, керуючись статтями 177, 178, 183, 193, 194, 280 - 282, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1