Провадження № 1-кс/756/3323/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 жовтня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2
за участю прокурора: ОСОБА_3

адвоката: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Оболонського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:
22 жовтня 2019 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна.
В обґрунтування клопотання вказується, що 26.07.2019 року ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва Києва в рамках кримінального провадження № 0005252 від 26.08.2018 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_5 , оскільки арешт накладено не обгрунтовано, тому просить арешт скасувати.

Адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримав.

Прокурор заперечував проти скасування арешту.
Вислухавши пояснення заявника та прокурора вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, матеріали кримінального провадження № 0005252, вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів клопотання та матеріалів кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 26.07.2019 року в рамках кримінального провадження № 0005252 від 26.08.2018 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України накладено арешт на нежитлову будівлю, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за ОСОБА_5 . Ухвала обґрунтована необхідністю забезпечення збереження речових доказів уникнення ризиків, пов`язаних з їх його незаконним використанням, пошкодженням та втратою.
За таких обставин, вважаю, що, доводи адвоката щодо не обґрунтованості арешту не підтверджені належним чином.
Тому, враховуючи, що майно на яке накладено арешт є предметом вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення його збереження, вважаю, що арешт було накладено обґрунтовано.

Що стосується доводів заявника щодо неправильного, помилкового зазначення в ухвалі про накладення арешту адреси розташування майна на яке накладено арешт, то ці доводи не слід брати до уваги, оскільки вони можуть бути розглянуті лише судом який виніс ухвалу про накладення арешту в порядку ст.379 КПК України шляхом виправлення описки.

Оскільки, в судовому засіданні не доведено, що в подальшому у застосуванні накладення арешту на майно відпала потреба, тому вважаю, що на цей час немає достатніх підстав для скасування арешту майна.
Керуючись статтями 7, 9, 167, 170-174,309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили та підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1