Справа №766/1796/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні заяву ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6

в с т а н о в и в :

При розгляді клопотання слідчого СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_7 продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою підозрюваний ОСОБА_8 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_6 .

В обґрунтування заявленого відводу ОСОБА_4 послався на те, що слідчий суддя ОСОБА_6 приймав рішення про продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що свідчить про упередженість судді до підозрюваного.

У судовому засіданні заявник підтримав заяву, просив задовольнити відвід слідчому судді ОСОБА_6 .

Захисник підозрюваного підтримала заяву підозрюваного. В обґрунтування упередженості слідчого судді ОСОБА_6 послалася на те, що суддею ОСОБА_6 при розгляді клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 його захисники, зокрема і вона, несвоєчасно і не в передбаченому КПК України порядку були повідомлені про дату та час розгляду клопотання, а саме СМС- повідомленням, тоді як згоди на отримання СМС-повідомлень захисниками відповідно до ч.8 ст.135КПК України не надавалися.

Крім того, за результатами розгляду клопотання про продовження тримання під вартою ОСОБА_9 , який є підозрюваним в одному кримінальному провадженні з ОСОБА_4 , продовжив строк тримання під вартою ОСОБА_9 до 28.11.2019року, тоді як строк досудового розслідування закінчується 10 листопада 2019року.

В одній із ухвал, постановленій за результатами розгляду клопотання слідчого, слідчий суддя ОСОБА_6 посилався на докази, які не досліджувалися у судовому засіданні.

Прокурор вважав заяву про відвід необґрунтованою. Зазначені підстави для відводу є тільки незгода з рішеннями слідчого судді. Проте рішення, ухвалені слідчим суддею ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_4 , переглядалися в апеляційному порядку і залишені апеляційним судом без змін.

Заслухавши пояснення підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника,прокурора, дослідивши надані захисником документи, документи судової справи за клопотанням слідчого ОСОБА_7 про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою, слідчий суддя прийшов до висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Правові підстави для відводу судді (слідчого судді) визначені ст.75КПК України.
Заявник у судовому засіданні не зазначив жодної обставини, визначеної ст.75КПК України, не послався на жоден факт, які б свідчили про по безсторонність чи упередженість слідчого судді ОСОБА_6 при розгляді клопотання щодо продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 .
Ті обставини, які зазначили підозрюваний та його захисник аж ніяк не вказують на упередженість судді, а тільки є незгодою з рішеннями слідчого судді.
Незгода заявника з рішенням судді не є підставою для його відводу.
Згідно пояснення сторін рішення слідчого судді про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою оскаржувалося в апеляційному порядку і апеляційним судом залишено без змін
Посилання на те, що в ухвалах слідчого судді зазначені обставини, які у судовому засіданні не досліджувалися, не свідчить про упередженість судді при розгляді клопотання.
Посилання на рішення слідчого судді про продовження строку тримання під вартою іншої особи в одному кримінальному провадженні з ОСОБА_4 не є проявом безсторонності чи упередженості слідчого судді при розгляді такого ж клопотання відносно ОСОБА_4 .
Щодо несвоєчасного повідомлення захисників підозрюваного про розгляд клопотання, то слідчий суддя вважає доводи захисника безпідставними.
Захисник щодо направлення повісток про судовий виклик, посилається на ч.8 ст.135КПК України, відповідно до якої особа повинна бути повідомленою про судове засідання не пізніше, ніж за три дні, коли вона зобов`язана прибути за викликом, тоді як відповідно до тієї ж норми закону у випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, як не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.
Згідно матеріалів судової справи за клопотанням слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 клопотання слідчого передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_6 28.10.2019року, Розгляд клопотання призначено на 14 годину 29.10.2019року. В день отримання клопотання захисникам підозрюваного направлено повістки про виклик до суду та СМС повідомлення.
Згідно журналу судових засідань 29.10.2019року судове засідання відкладено. Повістки по судовий виклик та СМС-повідомлення захисникам направлені про призначення судового засідання на 14годину 30 жовтня 2019року. Згідно довідок секретаря судових засідань захисники ОСОБА_10 та ОСОБА_5 СМС-повідомлення отримали.
Одночасно захисникам направлені і СМС-повідомлення, адже СМС-повідомлення були направлені одночасно з повістками, як додатковий спосіб повідомлення про судове засідання з урахуванням того, що при розгляді слідчим суддею клопотань, скарг визначені дуже короткі строки.
Зазначені обставини свідчать про те, що слідчий суддя ОСОБА_6 вчинив всі необхідні дії, для повідомлення захисників та виклик їх у судове засідання для розгляду клопотання.
СМС-повідомлення було повідомлення захисників «іншим шляхом», що не порушували їх прав, і час призначення судового засідання дозволяв захисникам прибути у судове засідання.
У рішенні Європейського Суду з прав людини «Білуха проти України» (п.п.49,50) зазначається, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до ст.6 повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначаються серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Як у заяві про відвід, так і в судовому засіданні при її розгляді не було зазначено обставин, які б підпадали під критерії безсторонності чи упередженості судді, вказані у рішенні ЄСПЛ.
Керуючись ст. 81, п.п.4,5 ст.75, ч.2 ст.376КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Відмовити підозрюваному ОСОБА_4 у задоволенні заяви про відвід слідчому судді ОСОБА_6 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1