У Х В А Л А

10.09.2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу прокуратури Закарпатської області радника юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000135від 07.04.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий слідчого відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 звернувся до суду з даним клопотанням, яке обґрунтовує наступним.
Слідчим відділом прокуратури області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000135від 07.04.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Мукачівської міської ради за попередньою змовою із службовими особами ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево», зловживаючи службовим становищем, умисно з метою одержання неправомірної вигоди, використовуючи службове становище, всупереч інтересам служби, в порушення вимог ч. 2 ст. 79-1, п. «г» ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 122 Земельного кодексу України, ст.ст. 10, 24, 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у грудні 2015 року безпідставно сформували у державному земельному кадастрі земельному ділянку за кадастровим номером :00:104:0001 як об`єкта цивільних прав, визначивши її площу у розмірі 227,9123 га та межу.
Разом з цим, згадана земельна ділянка розташована на території Павшинської сільської ради Мукачівського району, належала до комунальної власності територіальної громади вказаної адміністративно-територіальної одиниці та у 2005 році передана у постійне користування ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево».
Управлінням Західного офісу держаудитслужби в Закарпатській області, на виконання п. 3.4.4.2 Плану контрольно-ревізійної роботи Західного офісу Держаудитслужби на IV квартал 2016 року, проведено державний фінансовий аудит діяльності ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево» за період з 01.12.2007 по 31.11.2016, за результатами якого 23.03.2017 за № 13-07-05/1 складено аудиторський звіт.
Аудитом діяльності встановлено, що з метою будівництва аеропорту, Рішенням Мукачівської міської ради ХХІІІ сесії V скликання від 27.11.2007 за № 481, створено ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево», яке підпорядковане Управлінню міського господарства Виконавчого комітету Мукачівської міської ради. Майно підприємства в основному складалось із безоплатного комунального майна цілісний майновий комплекс колишнього Мукачівського аеродрому. Зазначене майно отримано на виконання Рішення ХХVІІ сесії V скликання Мукачівської міської ради від 31.01.2008 за № 549 «Про передачу на баланс цільового майнового комплексу Мукачівського аеродрому» з постановкою на баланс для статутної діяльності, балансовою вартістю 4413,64 тис. грн.
Так, за результатами дослідження питання використання земельної ділянки ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево», залученим сертифікованим інженером-землевпорядником ДП «Закарпатський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» ОСОБА_4 , враховуючи всю хронологію оформлення прав власності та користування земельною ділянкою за адресою с. Павшино, вул. Аеропортна, 2, Мукачівського району, площею 227,9123 га виявлено ряд порушень земельного законодавства та неспівпадіння і суперечностей даних у реєстраційних документах.
Зокрема, відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 27.02.2017 встановлено, що право власності на вказану земельну ділянку зареєстровано 02.12.2015 за Мукачівською міською радою.
Хоча, Павшинською сільською радою, рішень щодо скасування права постійного користування земельною ділянкою ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево» та надання права власності на земельну ділянку Мукачівській міській раді не приймалось.
Слідчий вказує у клопотанні, що згаданими протиправними діями посадових осіб Мукачівської міської ради державним інтересам в особі територіальної громади села Павшино, Мукачівського району спричинено тяжкі наслідки у вигляді незаконного безоплатного вибуття із комунальної власності села земельної ділянки, вартість якої станом на 20.01.2016 складала 185999,22 тис. грн.
Клопотання слідчого обґрунтовується тим, що службовими особами Мукачівської міської ради за попередньою змовою із службовими особами ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево»вчинено кримінальне правопорушення, внаслідок якого предмет злочину - земельна ділянка площею 227,9123 га вибула з власності Павшинської сільської ради, а також з метою унеможливлення відчуження зазначеної ділянки або передачі у власність стороннім особам, так-як Мукачівська міська рада у 2016 році прийняла рішення «Про розроблення детального плану частини земельної ділянки площею 50,0 га, комунальної власності Мукачівської міської ради» з метою реалізації повноважень з комплексної забудови території міста населеного пункту у відповідності до генерального плану міста Мукачева, плану зонування території міста Мукачево щодо визначення функціонального призначення та параметрів забудови частини території колишнього аеродрому, з врахуванням концепції створення багатофункціонального центру «Мукачево Сіті Центр», який суперечить нормам ст.ст. 20, 122, 186, 186-1 Земельного кодексу України, ст.ст. 20, 22, 31, 50 Закону України «Про землеустрій» та ст. 26 Закону України «Про державний земельний кадастр».

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися. Від прокурора до суду подано рапорт про розгляд клопотання без його участі. Також до рапорту додано повідомлення Голові Мукачівської міської ради щодо дати та часу розгляду клопотання, яким сторона кримінального провадження підтверджує факт повідомлення володільця майна про розгляд клопотання.

Представник Мукачівської міської радиу судове засідання не з`явився, заяв про відкладення від нього до суду надходило.

За таких обставин слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі сторін на підставі наявних письмових доказів.

Вивчивши зміст клопотання та додані до нього письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що органом досудового слідства СВ прокуратури Закарпатської області - проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000135від 07.04.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Згідно доданого до клопотання витягу з ЄРДР від 07.04.2017 року, в рамках даного кримінального провадження розслідуються обставини кримінального правопорушення за матеріалами правоохоронних органів та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень, а саме - зловживання службовим становищем службовими особами Мукачівської міської ради за попередньою змовою із службовими особами ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево», з метою одержання неправомірної вигоди, використання службового становища, всупереч інтересам служби, в порушення вимог ч. 2 ст. 79-1, п. «г» ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 122 Земельного кодексу України, ст.ст. 10, 24, 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у грудні 2015 року безпідставно сформували у державному земельному кадастрі земельному ділянку за кадастровим номером :00:104:0001 як об`єкта цивільних прав, визначивши її площу у розмірі 227,9123 га та межу.
З матеріалів клопотання слідує, що за результатами дослідження питання використання земельної ділянки ММКП «Міжнародний аеропорт Мукачево», залученим сертифікованим інженером-землевпорядником ДП «Закарпатський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» ОСОБА_4 , враховуючи всю хронологію оформлення прав власності та користування земельною ділянкою за адресою с. Павшино, вул. Аеропортна, 2, Мукачівського району, площею 227,9123 га виявлено ряд порушень земельного законодавства та неспівпадіння і суперечностей даних у реєстраційних документах.
Слідчий вказує на те, що Мукачівська міська рада у 2016 році прийняла рішення «Про розроблення детального плану частини земельної ділянки площею 50,0 га, комунальної власності Мукачівської міської ради» з метою реалізації повноважень з комплексної забудови території міста населеного пункту у відповідності до генерального плану міста Мукачева, плану зонування території міста Мукачево щодо визначення функціонального призначення та параметрів забудови частини території колишнього аеродрому.

Відтак сторона кримінального провадження ставить питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно з тих підстав, що таке має значення речових доказів та з метою його збереження.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Ч. 2 вказаної норми закону передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру
щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Ч. 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Положеннями ст. 98 КПК України законодавцем визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частинами другою та третьою ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та може накладатись на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначених у статті 98 КПК України.

На підставі викладеного вище слідчий суддя приходить до переконання, що матеріали провадження містять достатньо даних, які вказують на відповідність зазначеного слідчим майна критеріям ст. 98 КПК України, а відповідно і можливості його використання стороною обвинувачення як доказу у кримінальному провадженні.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, зокрема для збереження речових доказів, а також для можливості органом досудового розслідування провести всі необхідні слідчі дії з вказаним речовим доказом, слід застосувати арешт вказаного в клопотанні майна.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотаннястаршого слідчого слідчого відділу прокуратури Закарпатської області радника юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000135від 07.04.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України задовольнити.
Накласти арешт на земельну ділянку загальною площею 227, 9123 га на території Мукачівського району, за кадастровим номером :00:104:0001, власником якої є Павшинська сільська рада.

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції можна подати протягом п`яти днів з дня її проголошення (особою, яка не була присутньою на оголошенні протягом п`яти днів з дня отримання її копії) до Закарпатського апеляційного суду.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду: ОСОБА_1