печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 лютого 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням в порядку ст.ст. 170, 174 КПК України, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.11.2018 у справі №757/56762/18-к про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження №0008734 від 22.07.2017.

В судове засідання сторони, не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином, про причини своєї неявки не повідомили.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, надходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів клопотання заявник - адвоката ОСОБА_3 просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 19.11.2018 у справі №757/56762/18-к про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження №0008734 від 22.07.2017.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано

Як визначено п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Вирішуючи зазначене клопотання, слідчий суддя виходить з того, що до повноважень слідчого судді належить питання щодо скасування арешту майна в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України, тоді як питання про скасування ухвали слідчого судді про арешт майна лежить поза межами повноважень слідчого судді та належить до компетенції суду апеляційної інстанції.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. 3, 174 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1