УХВАЛА
"06" вересня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
Сторона обвинувачення просить надати доручення експертній установі та залучити для проведення додаткової комісійної судово-медичної експертизи - за фактом неналежного виконання професійних обов`язків медичними працівниками Барвінківській ЦРЛ, що призвело до смерті новонародженої дитини гр. ОСОБА_4 , експертів Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи», що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська, 14.
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) Чи у повному обсязі в умовах даної лікувальної установи КЗОЗ «Барвінківська ЦРЛ» проведене обстеження, встановлено діагноз, обрано тактику та методи ведення вагітної ОСОБА_4 та спостереження внутрішньоутробного розвитку її дитини, чи своєчасно обрано час проведення операції кесаревого розтину, чи наявні були підстави для прийняття рішення саме про кесаревий розтин, а не інший шлях вирішення пологів, ураховуючи: а) анамнез вагітної; b) протокол УЗ-Дослідження (34-35 тиж.) від 06.09.2018, копію оригіналу якого надала у ході досудового розслідування потерпіла ОСОБА_4 , де вказано, що «… скоростные и спектральные параметры КСК ФПН изменены в пр. СМА значительно снижены сист. скоростью…»?
2) Експертам узяти до уваги, що при проведенні комісійної судово-медичної експертизи (висновок від 18.01.2019 № 08-461/18) ними досліджувався документ протокол УЗ-Дослідження (34-35 тиж.) від 06.09.2018 з виправленнями, які не відповідають дійсності згідно показів свідка ОСОБА_5 (лікар УЗД).
3) На якому місяці утробного життя сталося народження дитини від матері ОСОБА_4 .?
4) Чи доношена дитина?
5) Чи народилася дитина жива або мертва?
6) Чи була дитина життєздатна? Якщо ні, то з яких причин?
7) Скільки часу жила дитина після народження?
8) Яка причина смерті дитини?
9) Чи маються ушкодження у дитини, якщо так, то які їх характер, локалізація, механізм утворення?
10) Чи пов`язана смерть (загибель) дитини від породіллі ОСОБА_4 з несвоєчасним проведенням операції «кесаревого розтину»?
11) Яка давність настання смерті (загибелі) дитини: смерть (загибель) дитини настала в утробі матері до початку оперативного втручання, у ході проведення операції «кесаревого розтину» чи після вилучення дитини з утробу матері?
12) Чи є ушкодження на плоду та посліді та пуповині? Якщо так, то які їх характер, локалізація, механізм утворення?
13) Якою є ступінь тяжкості тілесних ушкоджень отриманих дитиною?
14) Чи були у породіллі ОСОБА_4 на момент її вагітності та безпосередньо пологів уродженні чи набуті захворювання, якщо так, то чи могли вони призвести до смерті (загибелі) її дитини?
15) Якщо дитина народилась з відсутністю ознак життя: дихання, серцебиття, пульсації пуповини, певні рухи скелетних м`язів, чи повинні були лікарі, які проводили операцію «кесаревого розтину» проводити реанімаційні заходи? Які саме? На кого зі спеціалістів лікарів (гінеколога, педіатра, анестезіолога чи ін.) покладено дану функцію?
16) Чи проводились реанімаційні заходи дитині від породіллі ОСОБА_4 .? Які саме, ким, чи правильно були обрані вид та обсяг даних заходів?
17) Чи правильно було встановлено діагноз та обрано тактику розродження вагітній ОСОБА_4 .? Якщо ні, то чим це підтверджується та до яких наслідків призвело?
18) Чи повинні лікарі, під наглядом яких знаходилась ОСОБА_4 , а саме лікар акушер-гінеколог ОСОБА_6 ретельно досліджувати стан внутрішньоутробного розвитку плоду ?
19) Які саме дослідження повинна була проводити лікар акушер-гінеколог ОСОБА_6 відповідно до визначеного стану вагітної ОСОБА_4 та стану внутрішньоутробного розвитку плоду?
20) Чи були підстави (показники) для призначення (рекомендації, зобов`язання) лікарем акушером-гінекологом ОСОБА_6 проходження необхідних, у т.ч. додаткових, обстежень, лабораторних досліджень, УЗД, доплерометрія, кардіотокографія та ін., виходячи зі стану вагітної, стану внутрішньоутробного розвитку плоду? Якщо так, з якого часу протікання вагітності, з якою періодичністю та у якому об`ємі? Чи були такі дослідження/обстеження обов`язковими, передбаченими відомчими нормативно-правовими актами?
21) Чи повинна була лікар акушер-гінеколог ОСОБА_6 при отриманні даних висновку обстеження УЗД від 06.09.2018 у терміні 33-35 тижнів вагітності ОСОБА_4 запропонувати останній госпіталізацію до КЗОЗ «Барвінківська ЦРЛ» або направити на госпіталізацію до перинатального центру ІІІ рівня, у т.ч. для уточнення діагнозу, корегування/зміни плану ведення вагітної, безперервного нагляду за станом вагітної та плоду та ін.?
22) Чи повинні були головній лікар ОСОБА_7 , завідувач акушерсько-гінекологічним відділенням ОСОБА_6 після проведення консиліуму 10.10.2018 у зв`язку із косим положенням плоду, аномалією розвитку статевих органів (дворога матка) та наявністю гіпоксії внаслідок обвиття плоду пуповиною терміново провести пологи ОСОБА_4 шляхом проведення операції «кесаревого розтину»? - Чи вказували встановлені показники: косе положенням плоду, аномалією розвитку статевих органів (дворога матка), гіпоксія внаслідок обвиття плоду пуповиною, у т.ч. враховуючи висновок УЗД від 06.09.2018, на необхідність негайного вирішення вагітності, зокрема шляхом проведення кесаревого розтину?
23) Чи у повному обсязі в умовах даної лікувальної установи КЗОЗ «Барвінківська ЦРЛ» проведене обстеження вагітної ОСОБА_4 та її плоду?
24) Чи відповідало проведення планової операції «кесаревого розтину» ОСОБА_4 встановленому діагнозу, у тому числі відповідно до протоколу операції № 43?
25) Що стало основним в несприятливому перебігу пологів : недообстеження, не кваліфіковане оперативне втручання чи некваліфіковані дії самого медичного персоналу (несвоєчасність та недостатній об`єм медичної допомоги?)
26) Чи правильно була обрана методика оперативного втручання і чи правильно вона проведена?
27) Всі або які саме діагностичні дослідження і операція були проведені своєчасно?
28) Чи відповідає планове проведене операції «кесерево розтину» встановленому діагнозу?
29) У повному або неповному обсязі проведено обстеження вагітній ОСОБА_4 .? Якщо ні, то чим це пояснюється і які заходи слід було б здійснити?
30) Чи проводились по відношенні до ОСОБА_4 інші медичні ( операційні ) маніпуляції які непередбачені об`ємом надання акушером гінекологом допомоги породіллям відповідно до протоколів допиту у якості потерпілої ОСОБА_4 . від17.10.2018 та від 01.08.2019.?
31) Що стало основною причиною настання тяжких наслідків у вигляді смерті дитини?
32) Чи була наявність та можливість у лікарів ( ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 ) запобігти настанню смерті дитини ОСОБА_4 .?
33) Чи мався причинний зв`язок між помилками, допущеними при встановлені діагнозу, обстеженні, обраних методів та тактики ведення вагітної, спостереження внутрішньоутробного розвитку дитини, проведенні операції «кесаревого розтину», реанімаційними заходами, лікарями КЗОЗ «Барвенківська ЦРЛ», а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та настанням смерті дитини від породіллі ОСОБА_4 .? Чиї саме із перелічених лікарів дії або бездіяльність викликали або сприяли настанню таких наслідків?
34) Чи мали місце порушення з боку лікарів КЗОЗ «Барвенківська ЦРЛ», а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , діючих інструкцій, медичних протоколів, відомчих/міжвідомчих нормативно-правових актів, що регламентують ведення вагітності, проведення необхідних обстежень залежно від показів щодо стану вагітної та дитини в утробі, обрання методів, об`єму та часу вирішення вагітності (природні пологи, стимуляція пологів, оперативне втручання), проведення реанімаційних заходів породіллі та дитини тощо? Якщо так, то які саме, яких нормативних документів? До яких наслідків вони призвели і хто за дані порушення повинен нести відповідальність?
11.10.2018 до Барвінківського ВП Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , яка прохає вжити заходів до лікарів Барвінківської ЦРЛ, котрі 11.10.2018 року незаконно на її думку, здійснили оперативне втручання до її органів черевної порожнини, під час проведення планового кесаревого розтину.
Крім того, 11.10.2018 до Барвінківського ВП Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що у родильному відділенні за адресою: АДРЕСА_1 у роженьці ОСОБА_4 після проведення кесаревого розтину народилася мертва дитина.
Під час досудового розслідування була допитана у якості потерпілої ОСОБА_4 , яка повідомила, що 11.10.2018 під час планового кесаревого розтину медичними працівниками Барвенківської ЦРЛ у неї була народжена мертва дитина. Операцію «кесарев розтин» проводили лікар акушергинеколог ОСОБА_7 та завідуюча пологовим відділенням ОСОБА_6 .
ОСОБА_4 вважає, що смерть її дитини виникла в наслідок неналежного виконання своїх професійних обов`язків медичними працівниками зазначеної лікарні, які не провели об`єктивного дослідження їй та внутрішньоутробного плоду.
На підставі ухвали слідчого судді по кримінальному провадженню було проведено комісійну судово-медичну експертизу № 08-461/18 від 18.01.2019, доручення на проведення якої було надано експертній Комунальній установі «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» відповідно висновку якої, судово-медичні експерти дали не вичерпну відповідь, щодо провини конкретної особи.
У зв`язку з викладеним виникла необхідність у проведенні додаткової комісійної судово-медичної експертизи з метою розширення питань слідчого, встановлення правильності поставленого діагнозу та ходу обстеження (операції) гр. ОСОБА_4 медичними працівниками відповідної лікарні, причинного зв`язку між помилками, допущеними при встановлені діагнозу, обстеження (операції) та настанням смерті дитини від породіллі ОСОБА_4 , що неможливо здійснити без наявних спеціальних знань в області судової медицини та призначення відповідної експертизи.
Сторона обвинувачення зазначає, що для проведення судової експертизи необхідні спеціальні знання та до проведення додаткової комісійної судово-медичної експертизи - за фактом неналежного виконання професійних обов`язків медичними працівниками Барвінківській ЦРЛ, що призвело до смерті новонародженої дитини гр. ОСОБА_4 , необхідно залучити експертів Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи», що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська, 14.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання; слідчим ОСОБА_3 суду надано заяву, в якій вона просить провести судове засідання за її відсутності у зв`язку зі службовою зайнятістю. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий суддя, дослідивши Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в межах якого подається клопотання, надані докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Згідно ст. 243 КПК України, експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Згідно ч. 3 ст. 244 КПК України, клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.
На виконання вимог ч. 6 ст. 244 КПК України, сторона обвинувачення довела, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 40, 107, 242-244, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого про проведення експертизи задовольнити.
Надати доручення експертній установі та залучити для проведення додаткової комісійної судово-медичної експертизи - за фактом неналежного виконання професійних обов`язків медичними працівниками Барвінківській ЦРЛ, що призвело до смерті новонародженої дитини гр. ОСОБА_4 , експертів Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи», що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська, 14.
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) Чи у повному обсязі в умовах даної лікувальної установи КЗОЗ «Барвінківська ЦРЛ» проведене обстеження, встановлено діагноз, обрано тактику та методи ведення вагітної ОСОБА_4 та спостереження внутрішньоутробного розвитку її дитини, чи своєчасно обрано час проведення операції кесаревого розтину, чи наявні були підстави для прийняття рішення саме про кесаревий розтин, а не інший шлях вирішення пологів, ураховуючи: а) анамнез вагітної; b) протокол УЗ-Дослідження (34-35 тиж.) від 06.09.2018, копію оригіналу якого надала у ході досудового розслідування потерпіла ОСОБА_4 , де вказано, що «… скоростные и спектральные параметры КСК ФПН изменены в пр. СМА значительно снижены сист. скоростью…»?
2) Експертам узяти до уваги, що при проведенні комісійної судово-медичної експертизи (висновок від 18.01.2019 № 08-461/18) ними досліджувався документ протокол УЗ-Дослідження (34-35 тиж.) від 06.09.2018 з виправленнями, які не відповідають дійсності згідно показів свідка ОСОБА_5 (лікар УЗД).
3) На якому місяці утробного життя сталося народження дитини від матері ОСОБА_4 .?
4) Чи доношена дитина?
5) Чи народилася дитина жива або мертва?
6) Чи була дитина життєздатна? Якщо ні, то з яких причин?
7) Скільки часу жила дитина після народження?
8) Яка причина смерті дитини?
9) Чи маються ушкодження у дитини, якщо так, то які їх характер, локалізація, механізм утворення?
10) Чи пов`язана смерть (загибель) дитини від породіллі ОСОБА_4 з несвоєчасним проведенням операції «кесаревого розтину»?
11) Яка давність настання смерті (загибелі) дитини: смерть (загибель) дитини настала в утробі матері до початку оперативного втручання, у ході проведення операції «кесаревого розтину» чи після вилучення дитини з утробу матері?
12) Чи є ушкодження на плоду та посліді та пуповині? Якщо так, то які їх характер, локалізація, механізм утворення?
13) Якою є ступінь тяжкості тілесних ушкоджень отриманих дитиною?
14) Чи були у породіллі ОСОБА_4 на момент її вагітності та безпосередньо пологів уродженні чи набуті захворювання, якщо так, то чи могли вони призвести до смерті (загибелі) її дитини?
15) Якщо дитина народилась з відсутністю ознак життя: дихання, серцебиття, пульсації пуповини, певні рухи скелетних м`язів, чи повинні були лікарі, які проводили операцію «кесаревого розтину» проводити реанімаційні заходи? Які саме? На кого зі спеціалістів лікарів (гінеколога, педіатра, анестезіолога чи ін.) покладено дану функцію?
16) Чи проводились реанімаційні заходи дитині від породіллі ОСОБА_4 .? Які саме, ким, чи правильно були обрані вид та обсяг даних заходів?
17) Чи правильно було встановлено діагноз та обрано тактику розродження вагітній ОСОБА_4 .? Якщо ні, то чим це підтверджується та до яких наслідків призвело?
18) Чи повинні лікарі, під наглядом яких знаходилась ОСОБА_4 , а саме лікар акушер-гінеколог ОСОБА_6 ретельно досліджувати стан внутрішньоутробного розвитку плоду ?
19) Які саме дослідження повинна була проводити лікар акушер-гінеколог ОСОБА_6 відповідно до визначеного стану вагітної ОСОБА_4 та стану внутрішньоутробного розвитку плоду?
20) Чи були підстави (показники) для призначення (рекомендації, зобов`язання) лікарем акушером-гінекологом ОСОБА_6 проходження необхідних, у т.ч. додаткових, обстежень, лабораторних досліджень, УЗД, доплерометрія, кардіотокографія та ін., виходячи зі стану вагітної, стану внутрішньоутробного розвитку плоду? Якщо так, з якого часу протікання вагітності, з якою періодичністю та у якому об`ємі? Чи були такі дослідження/обстеження обов`язковими, передбаченими відомчими нормативно-правовими актами?
21) Чи повинна була лікар акушер-гінеколог ОСОБА_6 при отриманні даних висновку обстеження УЗД від 06.09.2018 у терміні 33-35 тижнів вагітності ОСОБА_4 запропонувати останній госпіталізацію до КЗОЗ «Барвінківська ЦРЛ» або направити на госпіталізацію до перинатального центру ІІІ рівня, у т.ч. для уточнення діагнозу, корегування/зміни плану ведення вагітної, безперервного нагляду за станом вагітної та плоду та ін.?
22) Чи повинні були головній лікар ОСОБА_7 , завідувач акушерсько-гінекологічним відділенням ОСОБА_6 після проведення консиліуму 10.10.2018 у зв`язку із косим положенням плоду, аномалією розвитку статевих органів (дворога матка) та наявністю гіпоксії внаслідок обвиття плоду пуповиною терміново провести пологи ОСОБА_4 шляхом проведення операції «кесаревого розтину»? - Чи вказували встановлені показники: косе положенням плоду, аномалією розвитку статевих органів (дворога матка), гіпоксія внаслідок обвиття плоду пуповиною, у т.ч. враховуючи висновок УЗД від 06.09.2018, на необхідність негайного вирішення вагітності, зокрема шляхом проведення кесаревого розтину?
23) Чи у повному обсязі в умовах даної лікувальної установи КЗОЗ «Барвінківська ЦРЛ» проведене обстеження вагітної ОСОБА_4 та її плоду?
24) Чи відповідало проведення планової операції «кесаревого розтину» ОСОБА_4 встановленому діагнозу, у тому числі відповідно до протоколу операції № 43?
25) Що стало основним в несприятливому перебігу пологів : недообстеження, не кваліфіковане оперативне втручання чи некваліфіковані дії самого медичного персоналу (несвоєчасність та недостатній об`єм медичної допомоги?)
26) Чи правильно була обрана методика оперативного втручання і чи правильно вона проведена?
27) Всі або які саме діагностичні дослідження і операція були проведені своєчасно?
28) Чи відповідає планове проведене операції «кесерево розтину» встановленому діагнозу?
29) У повному або неповному обсязі проведено обстеження вагітній ОСОБА_4 .? Якщо ні, то чим це пояснюється і які заходи слід було б здійснити?
30) Чи проводились по відношенні до ОСОБА_4 інші медичні ( операційні ) маніпуляції які непередбачені об`ємом надання акушером гінекологом допомоги породіллям відповідно до протоколів допиту у якості потерпілої ОСОБА_4 . від17.10.2018 та від 01.08.2019.?
31) Що стало основною причиною настання тяжких наслідків у вигляді смерті дитини?
32) Чи була наявність та можливість у лікарів ( ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 ) запобігти настанню смерті дитини ОСОБА_4 .?
33) Чи мався причинний зв`язок між помилками, допущеними при встановлені діагнозу, обстеженні, обраних методів та тактики ведення вагітної, спостереження внутрішньоутробного розвитку дитини, проведенні операції «кесаревого розтину», реанімаційними заходами, лікарями КЗОЗ «Барвенківська ЦРЛ», а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та настанням смерті дитини від породіллі ОСОБА_4 .? Чиї саме із перелічених лікарів дії або бездіяльність викликали або сприяли настанню таких наслідків?
34) Чи мали місце порушення з боку лікарів КЗОЗ «Барвенківська ЦРЛ», а саме: ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , діючих інструкцій, медичних протоколів, відомчих/міжвідомчих нормативно-правових актів, що регламентують ведення вагітності, проведення необхідних обстежень залежно від показів щодо стану вагітної та дитини в утробі, обрання методів, об`єму та часу вирішення вагітності (природні пологи, стимуляція пологів, оперативне втручання), проведення реанімаційних заходів породіллі та дитини тощо? Якщо так, то які саме, яких нормативних документів? До яких наслідків вони призвели і хто за дані порушення повинен нести відповідальність?
Дозволити експертам ХОБСМЕ самостійно отримати додаткові матеріалі від штатних позаштатних спеціалістів Вашого бюро.
За письмовою вимогою експерта (клопотанням), спрямованою на адресу СУ ГУНП в Харківській області, надати для проведення експертизи додаткові матеріали та виконати запитувані експертом слідчі дії.
Попередити експертів Комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
Після проведення необхідних досліджень направити висновок експерта до СУ ГУНП в Харківській області для долучення до матеріалів кримінального провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя - ОСОБА_1