провадження №: 1-кс/752/8228/19
У Х В А Л А
про накладення арешту
10.09.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого з ОВС першого СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0004944, відомості щодо якого 22.05.2018 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212, ч.2 ст.205 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді звернувся слідчий із вказаним клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, а саме на: на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ОСОБА_4 (РНОКППФО НОМЕР_1 ) відкритих у банківській установі АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001), в частині видатку грошових коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки грошових коштів, що надходять, повідомляючи в подальшому правоохоронні органи усно та письмово, про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках за запитом слідчого, на час його надання. З метою визначення сум грошових коштів, на які накладено арешт, зобов`язати відповідних службових осіб банківської установи надавати письмову інформацію про номер рахунку та залишок грошових коштів на вказаному рахунку, на момент пред`явлення ухвали суду про накладення арешту та на кожне 25 число місяця шляхом винесення відповідного подання ініціатору за адресою: 03110 м. Київ, вул. Народна 19/20, перший СВ ФР ГУ ДФС у м. Києві.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що в провадженні першого СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004944 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212, ч.2 ст.205 КК України.
Так, проведеними заходами встановлено групу осіб, якими організовано механізм ухилення від сплати податків та конвертації грошових коштів з використанням значної кількості підконтрольних комерційних структур з ознаками фіктивності, до складу яких входять: ТОВ «Альянс Комплект Груп» (), ТОВ «Аркем» (), ТОВ «ГК Екомир» (), ТОВ «Гранд-Строй-Альянс» (), ТОВ «Дніпробудстандарт» (), ТОВ «Ліга Рост» (), ТОВ «РЕСУРС-ПОСТАЧ ПЛЮС» (), ТОВ «Ерікс плюс» (), ТОВ «РСТ Солюшн» (), ТОВ «Будпромінвест груп» (), ТОВ «Маканбуд» (), ТОВ «Пробуд Дніпро» (), ТОВ «Стройальтсервіс» (), ТОВ «ТДК Лекос» (), ТОВ «АСП Компані» (), ТОВ «Проф. Бізнес ЛТД» (), ТОВ «Спецпоставка» (), ТОВ «Ліга-Рост» (), ТОВ «Екомир-1» (), ТОВ «Альфа Буд Торг» (), ТОВ «Проект Строй Дніпро» (), ТОВ «Шлях Буд Ремонт» (), ТОВ «Сорус Трейдінг» (), ТОВ «Теплодом» () та ін. які надають послуги по формуванню незаконного податкового кредиту (при постачанні ТМЦ робіт/послуг) підприємствам реального сектору економіки, а саме: ТОВ «СК «Стройінвест» (), Управління каналу Дніпро-Донбас (), ТОВ «Клімстар» (), ТОВ «Біг Сіті Груп» (), ТОВ «Котельний завод Котломаш» () та ін.
В подальшому, частина коштів перерахованих за ТМЦ (роботи/ослуги) необхідні для виконання робіт за умовами договорів (контрактів) знімалась готівкою з розрахункових рахунків вищезазначених підконтрольних суб`єктів господарювання, а інша перераховувалася на особисті (карткові) рахунки громадян та також обготівковувалася через мережу банкоматів.
Під час досудового розслідування встановлено, що особи які здійснюють пособництво в ухиленні від сплати податків в особливо великих розмірах суб`єктам реального сектору економіки, використовують нежилі приміщення за адресою: м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, буд. 68.
Враховуючи вищевикладене, з метою встановлення всіх обставин проведених фінансово-господарських операцій, встановлення кола осіб, причетних до організації злочинної схеми, отримання речових доказів та вжиття заходів, щодо припинення протиправної діяльності, направленої на ухилення від сплати податків, відшкодування завданих державі збитків, виникла необхідність у проведенні обшуку нежилих приміщень за адресою: м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, буд. 68, де здійснюють протиправну діяльність, ведуть бухгалтерській облік транзитних підприємств та підприємств з ознаками фіктивності фігуранти у кримінальному провадженні.
В період з 09.07.19 по 10.07.19 проведено обшук за адресою: м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого, буд. 68, в ході якого виявлено та вилучено предмети, речі, документи які свідчать про протиправну діяльність конвертаційного центру та які мають важливе значення по кримінальному провадженню, отримання доказу вчинення кримінального правопорушення фігурантів у кримінальному провадженні.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 (РНОКППФО НОМЕР_1 ) має відкриті рахунки у АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001).
Під час досудового розслідування кримінального провадження винесено постанову про визнання речовими доказами грошових коштів, які перебувають на вищезазначених рахунках та відповідають критеріям ст.98 КПК України, а саме набуті кримінально протиправним шляхом, а тому є речовими доказами у кримінальному провадженні.

В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Подав заяву, в якій підтримав клопотання, просив його задовольнити та проводити розгляд клопотання за його відсутність.

Слідчий суддя визнав за можливе провести розгляд цього клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходиться майно.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності слідчого та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання частково, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Зі змісту ст. 98 КПК України вбачається, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, а саме те, що активи по суті є грошовими коштами, які можуть бути предметом вчинення кримінальних правопорушень і можуть бути використані в якості речових доказів у кримінальному провадженні, з урахуванням положень ст. 98 КПК України; наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки вказаних кримінальних правопорушень.

У відповідності до частини 11 статті 170 КК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Положеннями ч. 4 ст. 173 КПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя, враховуючи наявність достатніх даних, які вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, обставин їх вчинення та наслідки, правових підстав для накладення арешту, вважає необхідним, з метою визначення сум грошових коштів, на які накладено арешт, зобов`язати відповідних службових осіб банківської установи надавати письмову інформацію про номер рахунку та залишок грошових коштів на вказаному рахунку, на момент пред`явлення ухвали суду про накладення арешту та на кожне 25 число місяця шляхом винесення відповідного подання ініціатору за адресою: 03110 м. Київ, вул. Народна 19/20, перший СВ ФР ГУ ДФС у м. Києві..

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання та наявність достатніх правових підстав для накладення арешту, у зв`язку із цим клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 173, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання старшого слідчого з ОВС першого СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ОСОБА_4 (РНОКППФО НОМЕР_1 ) відкритих у банківській установі АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» (МФО 322001), в частині видатку грошових коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки грошових коштів, що надходять, повідомляючи в подальшому правоохоронні органи усно та письмово, про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках за запитом слідчого, на час його надання.

З метою визначення сум грошових коштів, на які накладено арешт, зобов`язати відповідних службових осіб банківської установи надавати письмову інформацію про номер рахунку та залишок грошових коштів на вказаному рахунку, на момент пред`явлення ухвали суду про накладення арешту та на кожне 25 число місяця шляхом винесення відповідного подання ініціатору за адресою: 03110 м. Київ, вул. Народна 19/20, перший СВ ФР ГУ ДФС у м. Києві..

Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1