УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000029, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України,
в с т а н о в и в:
07.10.2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000029, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України, а саме на: на об`єкт нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлове приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 із встановленням заборони на відчуження, розпорядження, користування ОСОБА_5 та користуванням орендарем ОСОБА_6 , відповідно договору оренди № 15/10/17 від 15.07.2017.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000029, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України.

Так, слідчий зазначає, що 21.07.2016, у приміщенні офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 за адресою вулиця Івана Франка, 22/24, оф.12, Київ, 01030 між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , паспорт громадянина України, серія та номер: НОМЕР_2 , виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області, було укладено договір купівлі - продажу, серія та номер: 676, 679 від 21.07.2016 на наступні об`єкти нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлове приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 , які посвідчено приватним нотаріусом Київський міський нотаріальний округ ОСОБА_7 .
В подальшому, 15.07.2017 між ОСОБА_5 , та ОСОБА_6 , було укладено договір оренди № 15/10/17 на нежитлове приміщення (в літ. А) з № 23 по № 30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв. м., за адресою АДРЕСА_1 з передачею у користування орендарю ОСОБА_6 .

Крім того, 07 листопада 2017 року між ОСОБА_9 , та ОСОБА_5 , було укладено Договір позики грошових коштів, відповідно до якого ОСОБА_5 , отримав від ОСОБА_9 , грошову суму у розмірі 1 100 000 грн. та зобов`язався повернути позику до 08 грудня 2017 року. З метою забезпечення виконання зобов`язань за договором позики, між тими ж сторонами було укладено договір іпотеки від 07 листопада 2017 року, згідно умов якого позикодавцю в іпотеку було передано об`єкти нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлове приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно рішення Київської міської ради від 27.12.2001 № 208/1642 «Про формування комунальної власності територіальних громад районів міста Києва» до комунальної власності територіальної громади Шевченківського району міста Києва належить житловий будинок загальною площею 853,3 кв.м., в тому числі нежитлові приміщення загальною площею 221,0 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 . За інформацією ліквідаційної комісії з припинення Управління з питань комунального майна, приватизації та підприємництва Шевченківської районної в місті Києві ради в архіві, що перебуває у розпорядженні комісії матеріали відчуження нежитлових приміщень за вказаною адресою відсутні.
Згідно рішення Київської міської ради від 02.12.2010 №284/5096 «Про питання комунальної власності територіальної громади міста Києва» до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва включено та відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 10.12.20101 №1112 «Про питання організації управління районами в місті Києві» до сфери управління Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації віднесено житловий будинок загальною площею 835,3 кв. м.
Так, беручи до уваги наявність достатніх підстав вважити, що майно набуте кримінально протиправним шляхом та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні 0000001 від 04.01.2017 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, 13.02.2018 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва справа №761/4878/18 накладено арешт із забороною використання на наступні об`єкти нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлове приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 , та власником яких являється ОСОБА_5 .

13.10.2018 суддею Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_10 , було здійснено розгляді скарги представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_11 у скасуванні арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 13.02.2018 у справі №761/14878/18, а саме нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлового приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 . Ухвалою від 03.10.2018 у справі №761/31247/18 в задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасуванні арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13.02.2018 в межах кримінального провадження № 0000001 від 04.01.2017 відмовлено.

Крім того, у провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває позов ОСОБА_9 про звернення стягнення на предмет іпотеки нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлового приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 , нежитлового приміщення загальною площею 95 кв.м. які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 . Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_12 , від 15.08.2019 справа № 761/47606/17, було задоволено позов ОСОБА_13 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Так, 12.09.2019 згідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_14 , ( справа № 761/32111/19) з метою проведення натурного обстеження та встановлення факту не виконання рішення суду в частині користування нежитлових приміщень ОСОБА_5 , та відшукання доказів вчинення кримінального правопорушення, а саме договора оренди, відомості в якому, буде використовуватися, як доказ та мають значення для досудового розслідування, було проведено огляду нежитлового (в літ. А) з № 23 по № 30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв. м., за адресою АДРЕСА_1 , та встановлення факт використання даного приміщення відповідно договору оренди № 15/10/17 від 15.07.2017.
12.09.2019 нежитлове приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлове приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом про що винесено відповідну постанову.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, не було тимчасово вилучено, а розгляд справи без повідомлення власників є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність здійснення розгляду вищевказаного клопотання прокурора без повідомлення власників майна про час та місце судового засідання.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, з метою запобігання можливості передачі та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, беручи до уваги наявність достатніх підстав вважати, що воно було предметом кримінального правопорушення, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 12 вересня 2019 року, а також з метою запобігання знищенню, пошкодженню, прихованню та відчуженню такого майна, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність накладення арешту на на об`єкт нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлове приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 із встановленням заборони на відчуження, розпорядження, користування ОСОБА_5 та користуванням орендарем ОСОБА_6 , відповідно договору оренди № 15/10/17 від 15.07.2017.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000029, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 лютого 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України задовольнити.

Накласти арешт на на об`єкт нежитлового приміщення (в літ. А) з №14 по №22 (групи приміщень №52), загальною площею 111.2 кв.м., та нежитлове приміщення (в літ. А) з №23 по №30 (групи приміщень №52), загальною площею 122.8 кв.м., які розміщуються за адресою АДРЕСА_1 із встановленням заборони на відчуження, розпорядження, користування ОСОБА_5 та користуванням орендарем ОСОБА_6 , відповідно договору оренди № 15/10/17 від 15.07.2017.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1