Провадження по справі № 1-кс/521/7054/19

У Х В А Л А
20 листопада 2019 року м. Одеса
Суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_4 про відвід судді

В С Т А Н О В И Л А :
Обвинувачений ОСОБА_4 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси із заявою про відвід судді ОСОБА_8 , під головуванням якого проводиться судовий розгляд кримінального провадження № 521/13031/18 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Свої вимоги обвинувачений мотивує упередженістю, на його думку, судді, оскільки ним приймались рішення, які він вважає незаконними, а також термін перебування в нарадчій кімнаті при ухваленні судових рішень складав нетривалий час, що на думку обвинуваченого свідчить про порушення таємниці нарадчої кімнати.

В судовому засіданні ОСОБА_4 і захисник підтримали заяву про відвід судді. При цьому захисник навів доводи, викладені у заяві, зазначив, що ОСОБА_4 звернувся до Державного бюро розслідувань з письмовою заявою про внесення до ЄРДР відомостей про дії судді ОСОБА_8 , які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор, потерпіла і представник потерпілої заперечували проти задоволення заяви ОСОБА_4 про відвід, посилаючись на її необґрунтованість і відсутність визначених законом підстав для відводу.

Вивчивши заяву, заслухавши доводи сторін, приходжу до наступних висновків.

Перелік обставин, що викликають сумніви в неупередженості і виключають участь судді в кримінальному провадженні, визначено положеннями ст. 75 КПК України, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення судді для розгляду справи. Крім того, відповідно до положень ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Як зазначено у Постанові Верховного суду від 22.10.2019 (справа № 311/3428/18), для забезпечення вимог процесуальної форми щодо недопущення сторонніх впливів на прийняття процесуальних рішень у кримінальному процесі України законодавцем закріплено інститут самовідводу, відводу, який передбачає інструменти для усунення упередженої службової особи від здійснення розслідування та судового розгляду кримінального провадження, сприяє підвищенню рівня довіри громадськості до суду та винесених ним рішень. При цьому наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Заявляючи відвід, особа має його обґрунтувати. Однак, обвинуваченим ОСОБА_4 та його захисником не визначено жодних обставини, які б могли свідчити про упередженість головуючого судді у цьому кримінальному провадженні. Обвинувачений не обґрунтував свою заяву і не навів будь-яких доказів та навіть об`єктивних даних про те, що суддя заінтересований у результатах кримінального провадження.

Незгода сторони з процесуальним рішенням судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Звернення обвинуваченого із заявами до правоохоронних органів з подальшим внесенням відомостей до ЄРДР також не є підставою для відводу судді.

Що стосується доводів сторони захисту про порушення суддею таємниці нарадчої кімнати, то суд виходить з такого.
Таємниця наради суддів є одним із найважливіших принципів правосуддя, що служить гарантом об`єктивності, незалежності, безсторонності, неупередженості і справедливості суду. Незалежність судді забезпечується порядком здійснення правосуддя, визначеним процесуальним законом, таємницею ухвалення судового рішення (ст. 48 ч. 5 п. 4 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Верховним Судом неодноразово були визначені обставини, які можна вважати порушенням таємниці нарадчої кімнати, зокрема, у постанові від 10.04.2019 (справа № 127/8831/14-к).
Разом з тим, законом встановлено, що підготовка тексту судового рішення здійснюється суддею особисто у нарадчій кімнаті, яким є службове приміщення суду.Час перебування судді у нарадчій кімнаті не обмежується і не регламентується КПК України, спеціального обладнання для прийняття судового рішення закон також не вимагає. Текст судового рішення може виготовлятися рукописно або із застосуванням комп`ютерної техніки. У нарадчій кімнаті суд вирішує такі питання фактичного і правового характеру, серед іншого: чи мали місце обставини, на які вказали сторони, якими доказами підтверджуються ці обставини, надається оцінка доказам, кожному окремо та у сукупності, вирішується питання допустимості доказів під час такої оцінки тощо. Однак не встановлений сам порядок оцінки обставин справи та формування рішення судом та суддею.
Обвинуваченим ОСОБА_4 та його захисником не наведено обставин, які б могли свідчити про ухвалення суддею ОСОБА_8 рішень в інших провадженнях під час його перебування в нарадчій кімнаті у даному кримінальному провадженні, або ж вчинення суддею інших процесуальних чи позапроцесуальних дій, які б могли свідчити про порушення таємниці нарадчої кімнати.
Таким чином, підстав для відводу судді не вбачається, а заява ОСОБА_4 про відвід є такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :
Відмовити у задоволенні відводу, заявленого обвинуваченим ОСОБА_4 судді ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 521/13031/19.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1