провадження № 1-кс/631/424/19
справа № 631/1000/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2019 року селище міського типу Нова Водолага

Слідчий суддя Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_1
за участі секретаря судового засіданні ОСОБА_2 ,
особи, що подала скаргу ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо неповернення вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області зі скаргою на бездіяльність слідчого, яка полягає у неповерненні вилученого під час проведення обшуку майна.
У скарзі заявник просить визнати бездіяльність слідчих (слідчого) Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, що виражається у неповерненні майна, вилученого під час проведеного 27 вересня 2019 року обшуку пил, протизаконною та зобов`язати негайно повернути вилучене майно.
В обґрунтування поданої скарги ОСОБА_3 зазначив, що в ході проведеного 27 вересня 2019 року, в рамках кримінального провадження № 0000371 від 13.09.2019 року, обшуку його домоволодіння, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , були тимчасово вилучені пили, у тому числі електричні.
Посилаючись на те, що вилучене майно має статус тимчасово вилученого та слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна з порушенням передбаченого законом строку, яке також відповідно до ухвали суду від 04.10.2019 року було повернуто слідчому для доопрацювання, вважав, що наявна протизаконна бездіяльність слідчого щодо неповернення вилученого майна, на яке не накладено арешт.
Також заявник зазначив, що жодній особі не пред`явлено підозри, а вилучені під час обшуку бензопили та електропили не містить слідів кримінального правопорушення, а тому наявні всі підстави для їх повернення власнику.
Під час судового розгляду справи, ОСОБА_3 підтримав скаргу у повному обсязі з підстав, що викладені у ній та просив її задовольнити, зазначивши, що ухвала слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року про накладання арешту на бензопили, вилучені під час проведення обшуку його домоволодіння, на його думку, є незаконною.
Уповноважений представник Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області у судове засідання не прибув, про причини свого неприбуття не повідомив, доказів його поважності не надав, хоча про дату, час та місце судового розгляду скарги був повідомлений своєчасно та належним чином шляхом здійснення судового виклику (а. с. 17, 19).
Представник Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області до слідчого судді також не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду скарги були сповіщені своєчасно та належним чином шляхом здійснення судового виклику, про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомили (а. с. 20).
Начальник Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 через канцелярію суду надав клопотання, зареєстроване за вхідним № 7242/19-вх від 10.10.2019 року, відповідно до якого просив у задоволенні скарги ОСОБА_3 відмовити з тих підстав, що ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 08.10.2019 року було частково задоволене клопотання прокурора про арешт вилученого майна. Після проголошення зазначеної ухвали власник майна має право звернутися до слідчого СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області з заявою про повернення йому майна, на яке не було накладено арешт ухвалою слідчого судді. Також прокурор просив судовий розгляд скарги здійснювати без представника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області (а. с. 21).
Оскільки відповідно до приписів частини 3 статті 306 Кримінального процесуального кодексу України, розгляд скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника або представника, а відсутність слідчого чи прокурора, бездіяльність якого оскаржується, не є перешкодою такому розгляду, враховуючи засади диспозитивності, визначені у частині 1 статті 26 Кримінального процесуального кодексу України, про те, що сторони кримінального провадження, є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим кодексом, слідчий суддя розглянув скаргу без уповноваженого представника органу поліції та прокурора.
Вислухавши пояснення заявника ОСОБА_3 , ознайомившись зі змістом поданої скарги та доданими до нею документами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (частина 2 статті 1 Кримінального процесуального кодексу України).
Відповідно до положень статті 2 Кримінального процесуального кодексу України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кримінальний процесуальний кодекс України у пункті 18 частини 1 статті 3 визначає, що до повноважень слідчого судді як судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
В силу приписів статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Імперативними приписами статті 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, предметом судового контролю, яке здійснює слідчий суддя, є, зокрема, рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.
Згідно положень статті 24 Кримінального процесуального кодексу України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Порядок оскарження бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачений параграфом 1 глави 26 Кримінального процесуального кодексу України.
Частина 1 статті 303 цієї глави надає перелік бездіяльності слідчого або прокурора, що підлягає оскарженню під час досудового провадження, із зазначенням того, хто це може зробити. Цей перелік є вичерпним.
В силу пункту 1 частини 1 статті 303 Кримінального процесуального кодексу України заявник, потерпілий, його представник чи законний представник, володілець тимчасово вилученого майна, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування на досудовому провадженні може оскаржити бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає, зокрема у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000371, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України.
В рамках здійснення досудового розслідування ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 26 вересня 2019 року було надано дозвіл на проведення обшуку житлового будинку та надвірних будівель й споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , які належать на праві власності ОСОБА_3 з метою виявлення та вилучення знаряддя та предмету вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, а саме: бензопил, інструментів для порубки лісу, а також незаконно порубленої деревини (а. с. 9 13).
З протоколу обшуку, складеного 27 вересня 2019 року заступником начальника СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 вбачається, що 27 вересня 2019 року з 07 години 58 хвилин до 09 години 34 хвилини було проведено обшук житлового будинку та надвірних будівель й споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , які належать на праві власності ОСОБА_3 , в ході якого було виявлено та вилучене майно, зазначене в ухвалі суду, а саме: бензопилу, синього з оранжевим кольорів, на корпусі якої відсутня назва та інші позначки; електропилу «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору; електропилу «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору; бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою; бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів; бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою (а. с. 5 7).
04 жовтня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до начальника СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області з заявою про негайне повернення тимчасово вилученого майна під час обшуку 27.09.2019 року, посилаючись на те, що на нього досі не накладено арешт відповідно до діючого законодавства України (а. с. 8).
Частиною 1 статті 167 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди (пункт 1 частини 2 статті 167 Кримінального процесуального кодексу України).
Як передбачено частиною 2 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до статті 169 Кримінального процесуального кодексу України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту.
У роз`ясненнях, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 року (лист № 9-49/0/4-17) зазначено, що слідчим суддям необхідно ретельно оцінювати підстави віднесення певного майна до категорії тимчасово вилученого в розумінні статті 167 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки вони залежать від процесуального порядку його одержання органом досудового розслідування.
Так, Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає можливість тимчасового вилучення майна у трьох випадках: 1) у затриманої особи; 2) при проведенні огляду; 3) при проведенні обшуку. Майно є тимчасово вилученим до його повернення або вирішення питання про його арешт.
Зокрема, згідно з положеннями пункту 6 частини 2 статті 235 та статті 236 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи повинна містити відомості про речі, документи або осіб, для виявлення яких проводиться обшук. Обшук на підставі ухвали слідчого судді повинен проводитися в обсязі, необхідному для досягнення мети обшуку.
На підставі частини 7 статті 236 Кримінального процесуального кодексу України при обшуку слідчий, прокурор має право оглядати і вилучати речі та документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Аналізуючи правовий зміст частини 7 статті 236, часини 1 статті 98 та частини 2 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України, де вказано, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку або огляду, можливо зробити висновок відносно того, що речі і документи, вилучені при проведенні обшуку, мають один із двох процесуальних статусів:
1) речі та документи, які входять до переліку щодо якого прямо надано дозвіл на їх відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, і
2) речі та документи, які не входять до цього переліку, тобто тимчасово вилучене майно, яке перебуває у такому статусі відповідно до частини 1 статті 167 Кримінального процесуального кодексу України до вирішення питання про його арешт або повернення.
Отже, правовий статус майна вилученого під час обшуку, яке входить до переліку майна, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку має відмінний статус з тимчасово вилученим майном.
Факт віднесення вилученого майна до першого випадку обумовлюється змістом резолютивної частини судового рішення, яким надано дозвіл на той чи інший обшук, який має містити чітке формулювання описку родових ознак того, що має бути відшукане.
Зі змісту ухвали слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 26 вересня 2019 року вбачається, що слідчому було прямо надано дозвіл на відшукування та вилучення бензопил та інструментів для порубки лісу, тому вказані речі не можуть вважатися тимчасово вилученим майном в розумінні статті 167 Кримінального процесуального кодексу України.
Тобто, виходячи з конструкції цього судового рішення саме до майна бензопил надано дозвіл судом на його відшукання та вилучення. В ухвалі слідчого судді не зазначалися конкретні, індивідуальні ознаки, зокрема, модель, оскільки ця інформація об`єктивно не могла бути відомою слідчому судді під час ухвалення рішення про надання дозволу на проведення обшуку.
Разом з тим за наслідками розгляду даної скарги встановлено, що після проведення обшуку, дане майно визнано речовим доказом у порядку статті 100 Кримінального процесуального кодексу України, з огляду на його відповідність критеріям статті 98 зазначеного Кодексу.
Згідно приписів частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Із матеріалів справи вбачається, що ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 08 жовтня 2019 року було частково задоволено клопотання начальника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, про арешт вилученого майна та в порядку пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України та накладено арешт на вилучене в ході проведення обшуку 27 вересня 2019 року території домоволодіння, а саме будинку, подвір`я та надвірних будівель і споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_3 на праві власності, майно шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, а саме: бензопилу синього кольору з оранжевим кольорів, на копусі якої відсутні назва та інші позначки; бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою; бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів та бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою.
Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що на частину вилученого майна було накладено арешт та вилучені речі бензопили, входили до переліку щодо яких прямо було надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, а тому підстав для повернення вилученого майна на даному етапі немає.
Разом із тим, судом встановлено, що вищезазначеною ухвалою суду відмовлено у накладанні арешту на електропилу «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору та електропилу «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору, у зв`язку з чим вони підлягають негайному поверненні його власнику ОСОБА_3 , у якого вини були вилучені.
Щодо окремої вимоги скаржника про визнання бездіяльності уповноважених осіб протизаконною, слідчий суддя зазначає, що вона окремому розгляду не підлягає, оскільки відповідно положень статті 307 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала слідчого судді за результатом розгляду скарги може бути про скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити чи вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги, а відтак у задоволенні вказаної вимоги скарги слід відмовити.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 7, 8, частинами 1 та 3 статті 21, статтями 22, 26, 303, 306, 307, 309, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суддя
У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих (слідчого) Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо неповернення вилученого майна - задовольнити частково.
Зобов`язати слідчого СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, в провадженні якого знааходиться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року, повернути вилучені під час проведення обшуку 27 вересня 2019 року території домоволодіння, а саме будинку, подвір`я та надвірних будівель і споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , речі, які належать ОСОБА_3 на праві власності, а саме:
- електропилу «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору;
- електропилу «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору.
В іншій частині скарги відмовити.
Копію цього судового рішення не пізніше наступного дня після його ухвалення надіслати учасникам судового провадження, які не були присутні в судовому засіданні при його проголошенні.
Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 15 жовтня 2019 року о 09 годині 40 хвилин.

Слідчий суддя: ОСОБА_1