Провадження № 1-кп/761/2137/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_8 ,
потерпілих ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
11 листопада 2019 року, на адресу суду надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , мотивована тим, що до провадження зазначеної колегії суддів, судом у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_11 , після призначення, як зазначає обвинувачений, всупереч вимог КПК України, обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України (справа №757/17516/17-к) до судового розгляду, зазначений обвинувальний акт було направлено для вирішення питання про об`єднання з обвинувальним актом у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 . На думку обвинуваченого, отримання колегією суддів обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 вказує на порушення порядку призначення суддів через автоматизовану систему документообігу суду та на домовленості між суддями про незаконну зміну складу суду при розгляді справи, що в свою чергу свідчить про їх особисту заінтересованість у розгляді справи і викликає сумніви у неупередженості суддів та їх здатності винести правосудне рішення у справі. Крім того обвинувачений посилається також і на те, що ним стосовно суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було подано заяву про злочин і скаргу до ВРП, що на його думку, також вплине на відношення зазначених суддів до нього.

У судовому засіданні 05 грудня 2019 року захисник ОСОБА_8 та обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтримали подану останнім заяву та просили її задовольнити з підстав у ній наведених.

Прокурор ОСОБА_5 , потерпілі ОСОБА_9 та ОСОБА_10 проти задоволення відводу заперечували.

Заслухавши думку учасників судового провадження,дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.
Статтями 75 та 76 КПК України встановлено вичерпний перелік обставин, які виключають можливість участі судді у кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами.

Так, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року).

Однак, заява обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід, не містить об`єктивних доказів фактичної наявності упередженості колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , так само, як і не містить доказів реального порушення вимог ст. 35 КПК України.

Так, зі змісту зазначеної заяви вбачається, що суть викладених в ній обставин зводиться до надуманих та необґрунтованих належним посиланням на норми КПК України тверджень з приводу штучної зміни складу суду, визначеного для розгляду обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_7 , а також до припущень обвинуваченого з приводу можливого впливу на ставлення до нього суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 факту подачі ним стосовно зазначених суддів скарги до ВРП та заяви про вчинення кримінального правопорушення.

В свою чергу, колегія суддів, ретельно перевіривши наявні у матеріалах кримінального провадження документи, що стосувались передачі кримінального провадження щодо ОСОБА_7 для вирішення питання про об`єднання зазначеного кримінального провадження з кримінальним провадженням стосовно ОСОБА_6 , не виявила чогось очевидно незаконного, недопустимого, або ж такого, що суперечило б нормам кримінального процесуального закону. Що ж стосується припущень обвинуваченого ОСОБА_7 з приводу можливого впливу на ставлення до нього суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 факту використання ним права на звернення за захистом своїх прав правоохоронними органами та органом суддівського врядування, то зазначені припущення є безпідставними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 76, 80-81, 372, 392, 532 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від участі у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358 КК України, відмовити
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде оголошений 10 грудня 2019 року о 08 годині 06 хвилини.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3