02.08.2019
Справа 642/5201/19
Провадження № 1-кс/542/2900/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

02 серпня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянув винесене в кримінальному провадженні № 0001820 від 25 липня 2019 року за ч.3 ст.185 КК України, погоджене прокурором клопотання слідчого Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
29.07.2019р. до Ленінського районного суду м. Харкова звернулась слідчий Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна, яке було вилучено в ході огляду місця події.

В ході досудового розслідування встановлено, що до Холодногірського ВП ГУНП в Харківськівській області надійшло повідомлення від «Жилкомсервіс», в якій останній просить вжити заходи до невстановленої особи, яка в ніч з 20.07.2019-21.07.2019 скоїла крадіжку металевих решіток з вікон під`їзду №1 за адресою: м.Харків, вулиця Сочинська, 73

Відомості про даний факт було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001820 від 25.07.2019 за ч.1 ст.185 КК України.
В ході огляду місця події від 25.07.2019 року, за адресою: м. Харків, вулиця Кривоконівська, поблизу будинку № 59 у ОСОБА_4 , було вилучено наступний предмет: металева решітка сірого кольору приблизними розмірами 50 на 120 сантиметрів, з візерунком в середині невстановленої форми, металева решітка пошкоджень не має. ОСОБА_4 пояснила, що вищезазначену решітку вона придбала у малознайомого чоловіка, для власної потреби. Проте, зазначила, що проти накладення арешту вона не заперечує.
В заяві, написаній Комунальним підприємством «Жилкомсерсівс», зазначено, що при обстеженні житлового будинку АДРЕСА_1 в ніч з 20.07.2019 на 21.07.2019 року на третьому поверсі вищезазначеного будинку невідомими особами була викрадена віконна металева решітка.
Зокрема вказані предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР № 0001820 від 25.07.2019 року.
В поданому клопотанні слідчий зазначає, що у провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000880 від 08 квітня 2019 року, за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Вищевказане майно, вилучене в ході огляду місця події було вилучено у період часу з 13 години 55 хвилин по 14 годину 10 хвилин 26.07.2019, за адресою: м. Харків, вулиця Кривоконівська, поблизу будинку № 59 є предметом кримінального правопорушення, та речовим доказом. Крім того, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного предмету, який є важливим речовим доказом по кримінальному провадженню, що може перешкодити встановленню істини по справі.

Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання в його відсутність у зв`язку із зайнятістю у невідкладних слідчих діях.

Суд, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя вважає, що слідчий обґрунтовано звернувся з клопотанням про необхідність накладення арешту на вказане майно, враховуючи вищенаведені обставини, для збереження доказової бази та зазначені обставини дають суду підстави для висновку про наявність передбачених ст.ст. 131, 170, 171, 173 КПК України підстав для задоволення клопотання слідчого.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 170, 171 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого ОСОБА_3 про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події речі, а саме на металеву решітку сірого кольору приблизними розмірами 50 на 120 сантиметрів, з візерунком в середині невстановленої форми (металева решітка пошкоджень не має).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1