печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні управління процесуального керівництва військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні управління процесуального керівництва військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 про арешт майна.

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона обвинувачення вказує, що у провадженні Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000604 від 24.05.2019 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3. ст. 368 КК України.

Прокурор у клопотанні вказує, що наказом Голови Державної фіскальної служби України (далі ДФС) від 30.09.2014 № 674-о ОСОБА_4 призначено на посаду начальника Полтавської митниці ДФС, тобто відповідно примітки 1 до ст. 364 КК України та пункту 2 примітки до ст. 368 КК України, ОСОБА_4 є службовою особою, яка займає відповідальне становище, виходячи з наступного.

На початку травня 2019 року, більш точний час органом досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 будучи суб`єктом підприємницької діяльності та маючи намір здійснювати митне оформлення товару, який ним ввозиться на територію України, звернувся до начальника Полтавської митниці ДФС України ОСОБА_4 , для з`ясування процедури, порядку та умов митного оформлення товарів у зоні діяльності очолюваної ним митниці. В свою чергу ОСОБА_4 запропонував ОСОБА_5 зустрітись в приміщенні Полтавської митниці ДФС України та обговорити питання які його цікавлять спільно із підлеглими ОСОБА_4 .

22.05.2019 ОСОБА_5 за пропозицією ОСОБА_4 , прибув до приміщення Полтавської митниці ДФС України, за адресою: м. Полтава, вул. Анатолія Кукоби, 28. Після чого, ОСОБА_4 запросив ОСОБА_5 до свого службового кабінету, в якому вже на той момент знаходились його, ОСОБА_4 , підлеглі, а саме перший заступник начальника Полтавської митниці ДФС України ОСОБА_6 , начальник митного поста «Лтава» ОСОБА_7 та начальник управління адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ОСОБА_8 .

В ході розмови ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_4 та присутніх співробітників митниці, про намір здійснювати на митному посту «Лтава» митне оформлення товару, а саме сантехніки, яку він закуповує за кордоном, з розрахунку 2-4 контейнери в місяць.

Після чого, ОСОБА_4 будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище та працівником правоохоронного органу, зловживаючи своїм службовим становищем, з метою особистого незаконного збагачення, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, оголосив ОСОБА_5 протиправну вимогу про необхідність надати йому, ОСОБА_4 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в розмірі 400 доларів США за кожний розмитнений контейнер із вантажем в зоні діяльності очолюваної ним митниця, за вчинення ним, ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 дій з використанням наданого йому службового становища, а саме визначення необхідної ставки мита для нарахування митних платежів, визначення відповідного коду класифікації товару при митному оформленні, який ввозиться ним на митну територію України, для запобігання виявлення системою ризиків, а також здійснення інших необхідних митних формальностей у найкоротший проміжок часу.

При цьому, ОСОБА_4 зазначив, що у разі ненадання йому неправомірної вигоди, ним та підпорядкованими йому співробітниками Полтавської митниці ДФС України не будуть вжиті заходи щодо врегулювання необхідної ставки мита та визначення відповідного коду класифікації товару, що в свою чергу призведе до спрацювання великої кількості ризиків та в подальшому тривалого митного оформлення вантажу, який ввозитися ОСОБА_5 на митну територію України.

Водночас, в ході вказаної розмови, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 необхідність створення ним нового підприємства, з місцем реєстрації на території Полтавської області, а також зазначив що у подальшому ОСОБА_5 повинен перед кожною подачею митних декларацій до митного посту «Лтава» Полтавської митниці ДФС України, попередньо передавати їх ОСОБА_8 , для перевірки та визначення необхідної ставки мита для нарахування митних платежів та визначення відповідного коду класифікації товару, та лише після цього здійснювати розмитнення.

Після цього, ОСОБА_5 будучи поставлений в умови, за яких відмова від надання неправомірної вигоди зашкодить його законним правам та інтересам, вимушений був погодитись на протиправні вимоги ОСОБА_4 та в подальшому звернувся до правоохоронних органів і надалі діяв під їх контролем для викриття протиправної діяльності останнього.

04.06.2019 ОСОБА_5 на виконання вимог ОСОБА_4 здійснив реєстрацію нового підприємства ТОВ «Експо-Імпглобал», (36039, Полтавська область, м. Полтава, вул. Коцюбинського, 3).

19.07.2019 на митному посту «Лтава» співробітниками указаного посту здійснено митне оформлення 1 автомобіля з вантажем ТОВ «Експо-Імпглобал» із застосуванням визначеної ОСОБА_8 необхідної ставки мита для нарахування митних платежів та необхідного коду класифікації товару, під час якого ризики не спрацьовували.

20.07.2019 близько 14.00 год. ОСОБА_4 зустрівся із ОСОБА_5 в приміщенні ресторану «Черноморка» розташованого за адресою м. Київ, вул. Преображенська, 7а, де під час зустрічі ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 , що його підлеглий особовий склад проінформований про необхідність сприяння ОСОБА_5 в митному оформленні його вантажу, задля запобігання спрацювання відповідних ризиків та уникнення простою товару. В свою чергу ОСОБА_5 повідомив, ОСОБА_4 що починаючи з кінця липня 2019 року він планує розмитнити на митному посту «Лтава» ще декілька автомобілів з товаром ТОВ «Експо-Імпглобал» на що останній, в чергове наполіг на попередньому погодженні всіх документів щодо визначення необхідної ставки мита для нарахування митних платежів та визначення відповідного коду класифікації товару з ОСОБА_8 , а вже тільки після цього здійснювати розмитнення.

В подальшому, у період з 17.08.2019 по 02.09.2019 на митному посту «Лтава» співробітниками митниці здійснено митне оформлення 7 автомобілів з вантажем ТОВ «Експо-Імпглобал» із застосуванням визначеної ОСОБА_8 необхідною ставкою мита для нарахування митних платежів та необхідного коду класифікації товару, під час якого ризики не спрацьовували.

07.09.2019 близько 14.30 год. ОСОБА_4 , попередньо домовившись, зустрівся з ОСОБА_5 в кафе «Pizza house» за адресою: м. Київ, вул. Саперно-Слобідська, 8, де в ході розмови, він, ОСОБА_4 діючи умисно, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище та працівником правоохоронного органу, діючи з вищенаведеною метою та мотивами, обіймаючи посаду начальника Полтавської митниці ДФС України, всупереч вищенаведених вимог законодавства, повідомив ОСОБА_5 про необхідність надання ним неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів у сумі 4000 доларів США за вчинення ним, ОСОБА_4 вищевказаних дій, під час проведення митних формальностей 8 автомобілів з вантажем ТОВ «Експо-Імпглобал» розмитнення яких вже здійснено, а також 2 автомобілей з вантажем розмитнення яких заплановано на середину вересня 2019 року.

Після чого, того ж дня, близько 15.00 год., ОСОБА_5 за вказівкою ОСОБА_4 вийшов з приміщення вказаного закладу громадського харчування та разом з ОСОБА_4 сів до автомобілю Toyota RAV-4 державний номерний знак НОМЕР_1 , який знаходився біля будинку № 8 по вул. Саперно-Слобідська, в м. Києві, де ОСОБА_4 діючи умисно, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище та працівником правоохоронного органу, діючи з вищенаведених метою та мотивами, обіймаючи посаду начальника Полтавської митниці ДФС України, всупереч вищенаведених вимог законодавства одержав від ОСОБА_5 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 4000 (чотирьох тисяч) доларів США (згідно курсу Національного банку України станом на 07.09.2019 складає 101 240 (сто одна тисяча двісті сорок гривень) за вчинення ним, ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 дій з використанням наданого йому службового становища, а саме визначення необхідної ставки мита для нарахування митних платежів, визначення відповідного коду класифікації товару при митному оформленні, який ввозиться ним на митну територію України, для запобігання виявлення системою ризиків, а також здійснення інших необхідних митних формальностей у найкоротший проміжок часу, під час проведення митних формальностей 8 автомобілів з вантажем ТОВ «Експо-Імпглобал» розмитнення яких вже здійснено, а також 2 автомобілей з вантажем розмитнення яких заплановано на середину вересня 2019 року.

Метою арешту майна є забезпечення конфіскації майна як можливого виду покарання.

В судове засідання прокурор не з`явився. У вимогах даного клопотання прокурор просить розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна підозрюваний ОСОБА_4 повідомлявся у визначений КПК України спосіб, проте не відомі причини неявки.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Підстави для накладення арешту на майно з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч. 2 ст. 170 КПК України, чинний кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

Аналіз вище зазначених норм закону вказує, що у разі розгляду клопотання слідчого або прокурора про арешт майна, слідчий суддя повинен перевірити доводи поданого клопотання щодо наявності підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження у відповідності до мети, яку зазначає слідчий чи прокурор у своєму клопотанні.

При цьому, визначення мети арешту, яка передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України, та обґрунтування її наявності, є обов`язковою.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Санкцією ч. 3 ст. 368 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту майно, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, як виду покарання.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні управління процесуального керівництва військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт в кримінальному провадженні № 0000604 від 24.05.2019 на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на житловий будинок, загальною площею 608,20 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1