Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 505/3577/18

Номер провадження: 1-кп/511/53/19

"07" жовтня 2019 р. колегія суддів Роздільнянського районного суду Одеської області у складі:
судді доповідача ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого - ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 про призначення судово-почеркознавчої експертизи,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області на розгляді перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000570 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.05.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.
Під час судового розгляду захисник ОСОБА_7 заявив клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи.
Вказане клопотання обґрунтоване тим, що в ході судового засідання стороною обвинувачення на виконання ухвали суду було представлено для огляду оригінал Журналу доставлених осіб, ведення якого здійснювалося в період з 01.01.2018 року по 28.08.2018 року Котовським ВП ГУНП Одеської області. Ознайомившись з відповідними записами стало зрозуміло, що запис в Журналі від 08.08.2018 року, яким нібито-то посвідчено факт прибуття ОСОБА_8 о 10-00 годині в Котовський ВП та відбуття ОСОБА_8 о 13-00 годині з відділу поліції, а так само і підпис, підтверджуючий це, зроблений не ОСОБА_8 , а іншою особою. Враховуючи вищезазначене, захисник вважав, що по справі необхідно призначити почеркознавчу експертизу.

В якому просить залучити експерта для проведення почеркознавчої експертизи.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника в повному обсязі.
Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення вказаного клопотання адвоката ОСОБА_7 .
Ознайомившись з вказаним клопотанням, вислухавши думку сторін, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вказаного клопотання з на ступних підстав.
У кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення (ст. 91 КПК України)
Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
При цьому, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності (ч. 2 ст. 332 КПК України).
За правилами ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження (ст. 243 КПК України).
Окрім того, у відповідності до п.п.1.1. Пункту 1 Розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства Юстиції України 08 жовтня 1998 року N 53/5 (надалі Інструкції) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Також, у відповідності до п. 3.14. Інструкції вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, та відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань. Протокол підписується всіма особами, які брали участь у вилученні об`єктів, відібранні зразків.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи. (Пункт 1.3. Інструкції).

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням (пункт 1.5 Інструкції).

Згідно п. 1.6 Інструкції відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджуваного об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити. У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.

Також, вказаною інструкцією передбачено, що почеркознавча експертиза проводиться лише за наявності оригіналів об`єктів дослідження.

При цьому стороною захисту проігноровані вказані вимоги Інструкції, не надані відповідні матеріалі на дослідження, в тому числі і оригінали документів, а перед судом заявлено тільки про необхідність відібрання у обвинуваченого експериментальних зразків почерку, але не зазначено ким вказане необхідно бути проведено та хто повинен складати відповідний процесуальний документ. Окрім того, адвокатом не мотивовано та не обґрунтовано мету проведення вказаної експертизи

За клопотанням адвоката ОСОБА_7 про залучення експерта для проведення почеркознавчої експертизи не заявлено про існування жодних обставин, що обов`язково встановлюються за висновком експерта та визначені ч. 2 ст. 242 КПК України, а також обставини за яких суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи незалежно від наявності клопотання ч. 2 ст. 332 КПК України.
Інших обставин, що мають значення для кримінального провадження і підлягають доказуванню в рамках вказаного кримінального провадження та для встановлення яких необхідні спеціальні знання адвокатом не заявлено.
За таких умов, на думку суду, дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки не містить, у відповідності до ст. 332 КПК України, в собі відомостей передбачених ст. 242 КПК України, для з`ясування, яких саме обставин, що мають значення для цього кримінального провадження, необхідно спеціальні знання, оскільки саме до компетенції суду, а не експерта, належить питання оцінки доказів з точки зору їх належності та допустимості згідно положень ст. 94 КПК України, а саме за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення з урахуванням того, що жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Тобто, у даному випадку, стороною захисту сформовано своє клопотання без урахуванням положень ст. ст.242,332 КПК України та Інструкції, у зв`язку з чим воно, за своєю суттю є сумнівним, оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява N 25).

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для залучення експерта для проведення почеркознавчої експертизи та в задоволенні відповідного клопотання захисника слід відмовити.
Окрім того, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ТУ ДБР в м. Миколаїв проводить досудове розслідування щодо перевірки обставин застосування незаконних методів слідства відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , в рамках ЄРДР № 0000007 від 20.01.2019 року.

При цьому адвокатом ОСОБА_7 звернуто увагу суду, що з відповідною скаргою та спростування своїх підписів в Журналі доставлених осіб, обвинувачений ОСОБА_6 вже звертався до ТУ ДБР в м. Миколаїв, що підтверджено ксерокопіями скарг від 17.08.2018р. та 01.09.2018 року. На сьогоднішній день даних щодо розв`язання вказаного питання співробітниками ТУ ДБР в м. Миколаїв в рамках вказаного ЄРДР, матеріали справи не містять та адвокатом на обґрунтування клопотання суду не надано.

Оскільки питання наявності або відсутності підпису обвинуваченого в Журналі доставлених осіб належить до площини незаконних методів слідства, адвокатом не надано документів щодо розв`язання вказаного питання в рамках ЄРДР № 0000007 від 20.01.2019 року, тому колегія суддів вважає, що в задоволенні

Враховуючи вищевказане клопотання захисника про призначення у справі експертизи є необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст.89, 94, 242, 243, 332, 358, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи - відмовити.
Роз`яснити стороні захисту право на звернення з відповідним клопотанням про призначення судово-почеркознавчої експертизи до ТУ ДБР в м. Миколаїв, в рамках ЄРДР № 0000007 від 20.01.2019 року
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя доповідач: Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3