У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 жовтня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-
В С Т А Н О В И В :
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , в якому заявник просить скасувати арешт що накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30.05.2019 року в рамках кримінального провадження №0000053 від 19.04.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 205-1, ч.1 ст. 212, ч.3 ст. 212 КК України по справі №760/15087/19 (1-кс/760/8107/19) на майно, що було вилучено під час обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: банківську картку АБ «Південний» № НОМЕР_1 , іменна, виписана на ОСОБА_5 , банківську картку платінум АБ «Південний» № НОМЕР_2 EUR, іменна виписана на ОСОБА_5 , мобільний телефон ІРhone X серійний номер: НОМЕР_3 , мобільний телефон іРhone ХS МАХ серійний номер: НОМЕР_4 . Також, заявник просив повернути зазначене майно власнику ОСОБА_4 .
В обґрунтування доводів клопотання заявник зазначив, що в провадженні СУ ФР ГУДФС у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000053 від 19.04.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 205-1, ч.1 ст. 212, ч.3 ст. 212 КК України.
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30.05.2019 року по справі №760/15087/19 (1-кс/760/8107/19) задоволено клопотання старшого слідчого з ОВС дев`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 та накладено арешт на тимчасово вилучені речі та документи, які були виявлені та вилучені в ході обшуку 21.05.2019 року за адресою: АДРЕСА_1 .
Сторона захисту вважає, що арешт на майно накладено необґрунтовано, з порушенням вимог чинного КПК України, та є таким, що підлягає скасуванню.
Так, заявник вказує, що клопотання старшого слідчого з ОВС дев`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 не відповідає вимогам п.1 ч.2 ст. 171 КПК України.
Також, заявник посилається на те, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 08.05.2019 задоволено частково клопотання старшого слідчого з ОВС дев`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 та надано дозвіл на проведення обшуку з метою відшукання речей і документів. В іншій частині клопотання було відмовлено, оскільки вимоги були неконкретними та такими, що не дозволяють визначити коло предметів і документів, які містять необхідну слідству інформацію, крім того, слідчим не доведено, що речі та документи мають значення для досудового розслідування.
Зазначає, що майно, яке було вилучено під час обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема, банківська картка АБ «Південний» № НОМЕР_1 , іменна, виписана на ОСОБА_5 , банківська картка платінум АБ «Південний» № НОМЕР_2 EUR, іменна виписана на ОСОБА_5 , мобільний телефон ІРhone X серійний номер: НОМЕР_3 , мобільний телефон іРhone ХS МАХ серійний номер: НОМЕР_4 , не є доказами злочину.
При цьому, вказує, що відповідно до ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 08.05.2019, з урахуванням ст.ст. 168, 236 КПК України, вказане майно та речі не можуть вважатись тимчасово вилученими, так як вони безпосередньо не зазначені в ухвалі слідчого судді, а також щодо них є застереження, що вони не підлягають вилученню.
Крім того, вищезазначене майно не може зберегти на собі сліди злочину або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Окрім цього, заявник зазначив, що ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні є підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, жодних доказів стороною обвинувачення не надано про те, що ОСОБА_4 набув майно, на яке накладено арешт, кримінально протиправним шляхом, у зв`язку з чим воно є предметом та доказом розслідуваного кримінального правопорушення.
Разом з тим, заявник вказує, що слідчим у клопотанні не доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 170 КПК України, зокрема, те, що речі та документи можуть бути приховані, пошкодженні, перетворені чи знищені, тобто слідчим не було доведено необхідність арешту майна з метою збереження речових доказів.
Таким чином, заявник вважає, що звертаючись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна слідчим не доведено необхідності такого арешту, в тому числі не наведено обґрунтування наявності ризиків передбачених ч.1 ст. 170 КПК України, що є прямою підставою для відмови у задоволенні такого клопотання.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі, з підстав, викладених у ньому, та просив скасувати арешт майна.
Слідчий з ОВС дев`ятого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про день, час та місце розгляду скарги.

Слідчий суддя, заслухавши адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали клопотання, проаналізувавши докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Судовим розглядом встановлено, що в провадженні СУ ФР ГУДФС у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000053 від 19.04.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 205-1, ч.1 ст. 212, ч.3 ст. 212 КК України.
Також, встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 08.05.2019 надано дозвіл на проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_1 , яку у своїй діяльності фактично використовує, зокрема, ОСОБА_4 , з метою відшукання речей та документів.
З протоколу обшуку вбачається, що 21.05.2019 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено, зокрема, майно ОСОБА_4 , а саме, банківська картка АБ «Південний» № НОМЕР_1 , іменна, виписана на ОСОБА_5 , банківська картка платінум АБ «Південний» № НОМЕР_2 EUR, іменна виписана на ОСОБА_5 , мобільний телефон ІРhone X серійний номер: НОМЕР_3 , мобільний телефон іРhone ХS МАХ серійний номер: НОМЕР_4 , дозвіл на вилучення якого не був наданий ухвалою слідчого судді від 08.05.2019 .

Разом з тим, встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30.05.2019 задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на вилучені 21.05.2019 року під час обшуку речі та документи, зокрема, на: банківську картку АБ «Південний» № НОМЕР_1 , іменна, виписана на ОСОБА_5 , банківську картку платінум АБ «Південний» № НОМЕР_2 EUR, іменна виписана на ОСОБА_5 , мобільний телефон ІРhone X серійний номер: НОМЕР_3 , мобільний телефон іРhone ХS МАХ серійний номер: НОМЕР_4 .
Як вбачається з ухвали слідчого судді арешт на речі та документи було накладено з огляду на те, що майно відповідає усім критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, для речових доказів.
При цьому, слідчим/прокурором на даний час не надано суду доказів, які б виправдовували необхідність арешту майна ОСОБА_4 .
Згідно з абз.3 п.1 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Згідно з п.13 інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження," слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
У статті першій Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Таким чином, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано. Необхідність скасування накладення арешту майна можуть обумовити такі обставини: відшкодування підозрюваним, обвинуваченим завданої ним шкоди, з метою забезпечення відшкодування якої був накладений арешт; зміна кваліфікації дій підозрюваного, обвинуваченого на статтю Кримінального кодексу, санкція якої не передбачає додаткового виду покарання у вигляді конфіскації майна, якщо арешт майна був накладений саме з метою її забезпечення; встановлення обставин, які свідчать, що маймо, на яке накладено арешт, не відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК; помилкове накладення арешту на майно осіб, які не мають статусу підозрюваного, обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , та скасування арешту на майно.
Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що з моменту початку досудового розслідування органом досудового розслідування не здобуто належних доказів та відповідно не надано слідчому судді доказів того, що арештоване майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
З огляду на викладене вище та враховуючи те, що слідчим/прокурором також не надано доказів щодо необхідності подальшого перебування даного майна під арештом, слідчий суддя вважає, що відпала потреба у застосуванні цього заходу, тобто арешт майна накладений ухвалою суду від 30.05.2019 слід скасувати, а отже клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.170, 174 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого суді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 30.05.2019 у рамках кримінального провадження №0000053 від 19.04.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 205-1, ч. 1 ст. 212, ч. 3 ст. 212 КК України на майно, що було вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: банківську картку АБ «Південний» № НОМЕР_1 , іменна, виписана на ОСОБА_5 , банківську картку платінум АБ «Південний» № НОМЕР_2 EUR, іменна виписана на ОСОБА_5 , мобільний телефон ІРhone X серійний номер: НОМЕР_3 , мобільний телефон іРhone ХS МАХ серійний номер: НОМЕР_4 .
Повернути ОСОБА_4 вилучене під час обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: банківську картку АБ «Південний» № НОМЕР_1 , іменна, виписана на ОСОБА_5 , банківську картку платінум АБ «Південний» № НОМЕР_2 EUR, іменна виписана на ОСОБА_5 , мобільний телефон ІРhone X серійний номер: НОМЕР_3 , мобільний телефон іРhone ХS МАХ серійний номер: НОМЕР_4 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1