У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю:

прокурора військової прокуратури Київського гарнізону, лейтенанта юстиції ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону, лейтенантом юстиції ОСОБА_7 ,

про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Київ, громадянина України, із середньою освітою, зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , навідника 2 мотопіхотної роти мотопіхотного батальйону військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого

у кримінальному провадженні №0011605 від 26.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.194 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором першого відділу військової прокуратури Київського гарнізону, лейтенантом юстиції ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0011605 від 26.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.194 КК України.

Як зазначається в клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що 03.05.2019 ОСОБА_4 підписав контракт про проходження військової служби у Збройних силах України строком на 3 (три) роки.

Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 №242 від 03.08.2019 солдата ОСОБА_4 зараховано до списків особового складу військової частини та поставлено на усі види забезпечення.

У відповідності до вимог стст. 11, 16, 49, 50, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України солдат ОСОБА_4 зобов`язаний свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України; сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок; здійснювати свою діяльність на засадах законності, поваги до прав і гідності особи, відповідальності перед народом України. Крім того, відповідно до ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України солдат ОСОБА_4 зобов`язаний додержуватись визначених військовими статутами правил взаємовідносин між військовослужбовцями; зміцнювати військове товариство; виявляти повагу до командирів і один до одного; бути ввічливим і додержуватись військового етикету; поводитися з гідністю й честю; не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

На думку органу досудового розслідування, в порушення вищевказаних вимог нормативно-правових актів військовослужбовець військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_1 солдат ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

У АДРЕСА_2 , зареєстрований та проживає громадянин ОСОБА_8 , який є сусідом ОСОБА_4 . Протягом усього часу проживання ОСОБА_8 та ОСОБА_4 в останніх склались неприязні відносини на фоні вживання ОСОБА_8 алкогольних напоїв.

26.11.2019 ОСОБА_4 , перебуваючи у давніх конфліктних відносинах із ОСОБА_8 , маючи намір на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, попередньо придбавши у невстановленої особи 2 (два) літра паливно-мастильних матеріалів, приблизно о 14 годині, прибув до квартири АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_8 , де реалізуючи свій злочинний умисел, знаходячись біля вхідних дверей квартири АДРЕСА_4 за вказаною адресою, за допомогою запальнички та паливно-мастильної речовини, яка містилась в пластиковій пляшці, з метою пошкодження вхідних дверей вказаної квартири ОСОБА_8 вартістю 5000 гривень, свідомо виконав дії, спрямовані на виникнення пожежі та пошкодження майна, а саме розлив паливно-мастильну суміш на двері квартири АДРЕСА_4 , після чого із застосуванням джерела вогню, а саме запальнички, підніс її до вхідних дверей вищевказаної квартири, чим вчинив умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу. Внаслідок вказаних дій, вогнем було знищено вхідні двері квартири АДРЕСА_4 .

На підставі зібраних доказів 27.11.2019 року о 14 год. 40 хв. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Як вказується у клопотанні, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні відповідно до ч.4 ст.12 КК України тяжкого злочину, що підтверджується зібраними досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-рапортом співробітника УПП у м. Києві ОСОБА_9 ;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

-протоколом огляду місця події від 26.11.2019;

-іншими матеріалами справи у їх сукупності.

На думку органу досудового розслідування, в зв`язку з викладеним, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, в ході досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні до ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, оскільки існують реальні ризики, передбачені пп.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція ч. 2 ст. 194 КК України передбачає відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років та відповідно до ч 4 ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, що може стати вагомою підставою і мотивом для підозрюваного переховуватися від слідства та суду. Крім того, враховуючи той факт, що військова частина НОМЕР_1 , у якій проходить військову службу підозрюваний, дислокується за адресою: АДРЕСА_5 , тобто на території проведення Операції об`єднаних сил, є достатні підстави вважати, що останній буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків, адже перебуваючи на волі підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснювати вплив на свідків, які надали викривальні покази відносно останнього. Разом з тим, беручи до уваги той факт, що потерпілий ОСОБА_8 проживає за адресою АДРЕСА_2 , тобто у квартирі, що розташована поруч з адресою проживання підозрюваного ОСОБА_4 , існують умови, за яких останній може незаконно впливати на потерпілого;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є для нього стримуючим фактором, який позбавляє можливості вчинення нового кримінального правопорушення, зокрема, передбаченого стст. 407 та 408 КК України, з метою переховування від органу досудового розслідування та суду.

Як зазначається в клопотанні, в разі застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, орган досудового розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти впливу на свідків по справі з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджанню виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих дій по справі.

Виходячи з викладеного, орган досудового розслідування просить обрати стосовно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, а в разі прийняття судом рішення щодо можливості застосування розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України, визначити розмір застави, передбачений ч. 2 ст. 182 КПК України, а саме: 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 148 240 (сто сорок вісім тисяч двісті сорок) гривень та покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання

та роботи;

- не відлучатись із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора

або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд

із України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 , його захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували, стверджували, зокрема, що підозрюваний ОСОБА_4 свою вину у вчиненому визнає, розкаявся, після підпалу дверей сам викликав поліцію і карету швидкої медичної допомоги, попросив свідка викликати пожежників, допомагав тушити пожежу, внаслідок чого обпікся, з місця вчинення злочину не втік. Під час пожежі потерпілого в квартирі не було, обгоріла лише обшивка дверей, розмір шкоди визначений лише зі слів потерпілого. Захисник ОСОБА_5 також вказала, що вказані в клопотанні ризики не доведені, підозрюваний ОСОБА_4 є військовослужбовцем, дисциплінарних стягнень не має, дає покази, співпрацює із слідством, а тому просила обрати щодо нього такий запобіжний захід як особисте зобов`язання, підозрюваний просив обрати щодо нього будь-який запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, можливо, домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_4 додатково пояснив, що потерпілий ОСОБА_8 зловживає алкогольними напоями, має декілька судимостей, влаштував в під`їзді будинку, де проживають ОСОБА_4 та ОСОБА_8 , притон для нарко- та алкозалежних осіб, тероризує мешканців під`їзду, в т.ч. мати ОСОБА_4 , на прохання припинити це не реагує, що, власне, і обумовило вчинення ОСОБА_4 підпалу дверей потерпілого.

Прокурор у судовому засіданні проти обрання домашнього арешту щодо ОСОБА_4 заперечував, зокрема через те, що в такому випадку підозрюваний перебуватиме поруч із потерпілим та впливатиме на нього.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за №0011605 від 26.11.2019, в якому 26.11.2019 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.194 КК України, затримано ОСОБА_4 .

Відповідно до чч.1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема:

-протоколом огляду місця події від 26.11.2019;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 .

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеними прокурором ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки санкція ч. 2 ст. 194 КК України передбачає відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років та відповідно до ч 4 ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, а також враховуючи той факт, що військова частина НОМЕР_1 , у якій проходить військову службу підозрюваний, дислокується за адресою: АДРЕСА_5 , тобто на території проведення Операції об`єднаних сил. Цей ризик слідчий суддя враховує у сукупності з іншими ризиками.

Водночас слідчий суддя вважає, що ризики незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення мають незначний ступінь.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Як вже зазначалося, слідчий суддя вважає доведеним прокурором наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, ризиків його переховування від органів досудового розслідування та/або суду, а також впливу на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, які мають незначний ступінь.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає необхідним при обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , крім вищевказаного, врахувати наявність у нього міцних соціальних зв`язків у м.Києві, проживання з матір`ю та сестрою, відсутність у підозрюваного судимостей та дисциплінарних стягнень, а також те, що ОСОБА_4 свою вину у вчиненому визнає, розкаявся, після підпалу дверей сам викликав поліцію і карету швидкої медичної допомоги, попросив свідка викликати пожежників, допомагав тушити пожежу, з місця вчинення злочину не втік, дає покази, співпрацює із слідством.

Згідно з чч.1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обгрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Як передбачено ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На підставі вищевикладеного cлідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 такого запобіжного заходу як домашній арешт, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби строком на 2 місяці, з одночасним покладенням на підозрюваного обов`язків, необхідність яких встановлена з наведеного обґрунтування клопотання та доведена прокурором у судовому засіданні.

Слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні №0011605 від 26.11.2019 потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 , про який ідеться в клопотанні слідчого.

Керуючись стст. 1, 8, 29 Конституції України, стст.176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання відмовити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби строком на 2 місяці, тобто до 26.01.2020 р. включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин наступної доби без дозволу прокурора, слідчого, суду;

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками та потерпілим у кримінальному провадженні №0011605 від 26.11.2019 поза межами процесуальних дій;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії цієї ухвали та покладених на підозрюваного обов`язків до 26.01.2020 р. включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем реєстрації підозрюваного.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора військової прокуратури Київського гарнізону, лейтенанта юстиції ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1