Справа № 201/6060/19
Провадження № 1-кс/201/3345/2019
УХВАЛА

27 травня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі клопотання старшого слідчого з ОВС першого ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська передано клопотання старшого слідчого з ОВС першого ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 26.04.2019 про виявлення кримінального правопорушення за ч.1 ст.205 КК України, згідного якого слідчий просить накласти арешт на грошові кошти.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні першого ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 26.04.2019 року, відносно невстановлених осіб, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України.

Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні встановлено, що невстановлені слідством особи, не маючи наміру здійснювати господарську діяльність, яка передбачена статутними документами та з метою прикриття незаконної діяльності, в квітні 2019 року здійснили реєстрацію (перереєстрували) ТОВ «Деварс Данд» () та використовують його реквізити та банківські рахунки для прикриття незаконної діяльності суб`єктів господарювання реального сектору економіки, чим скоїли кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 205 КК України. В ході досудового розслідування допитано в якості свідка засновника та директора ТОВ «Деварс Данд» () ОСОБА_5 , який показав, що не встановленні особи в квітні 2019 року, за місцем його мешкання в м. Дніпрі, запропонували йому за грошову винагороду в 1 000 грн, придбати (перереєструвати) на його ім`я ТОВ «Деварс Данд» (), на що він погодився. Будь яких дій щодо здійснення господарської діяльності ТОВ «Деварс Данд» (), він не здійснював, і ніякого відношення до укладених угод він не має.

Таким чином невстановлені особи, без мети ведення господарської діяльності, перереєстрували ТОВ «Деварс Данд» (), з попередньою згодою на ОСОБА_5 , та використовують реквізити вказаного підприємства, його банківські рахунки та спеціальні рахунки з ПДВ для прикриття незаконної діяльності суб`єктів господарювання реального сектору економіки.

Згідно інформації з бази даних «Архів Електронної звітності», ТОВ «Деварс Данд» () має суму ліміту податкового кредиту на спеціальних рахунках з ПДВ, яка в подальшому може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що може спричинити збитки державі.

Відповідно до АІС «Податковий блок» сума залишків ліміту в Системі електронного адміністрування ПДВ на спеціальних рахунках ТОВ «Деварс Данд» () станом на 26.04.2019 року складає 176 241 413,8 грн.

Так, суми ПДВ за порядком функціонування СЕА ПДВ обліковується як сума ліміту на яку можливо зареєструвати податкові накладні без внесення коштів, тобто така сума фактично, на теперішній час має статус активу і відповідно є майном підприємства, а завданням арешту майна є запобігання можливості його використання, перетворення (майна).

Крім того, арешт на суму ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ по ТОВ «Деварс Данд» () на яку можливо зареєструвати податкові накладні призведе до упередження спричинення збитків державі.

Відповідно до постанови слідчого про визнання та долучення до провадження речових доказів, а саме активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України (код за ) за адресою: м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ТОВ «Деварс Данд» ().

Належність ліміту до активів підприємств (в частині сум податкового кредиту з податку на додану вартість (отриманих податкових накладних) підтверджується також пунктами 5,12 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку №10 «Дебіторська заборгованість» (затверджене наказом Міністерства фінансів України від 08.10.1999 №237 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.1999 за №7258/4018), де зазначено, що дебіторська заборгованість визнається активом, якщо існує ймовірність отримання підприємством майбутніх економічних вигод та може бути достовірно визначена її сума, зокрема, дебіторська заборгованість за розрахунками з бюджетом включає переплату за податками і зборами.

Застосування вищевказаного заходу забезпечення кримінального провадження обумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки особи причетні до незаконної діяльності можуть в будь-який час здійснити реєстрацію податкових накладних та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних їх відчуження іншим чином, з метою їх приховування. Даний факт унеможливлює в подальшому накладення арешту на активи, тим самим забезпечити збереження речових доказів та відшкодування спричинених державі матеріальних збитків.

Слідчий просив клопотання задовольнити, посилаючись на доводи, зазначені в останньому.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, вислухавши думку прокурора, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 26.04.2019 року внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 205 КК України.

За ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на зазначене, приходжу до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки слідчим та прокурором було доведено наявність підстав, передбачених КПК України, для накладення арешту на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, підприємств: ТОВ «Деварс Данд» (), шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по вказаним підприємствам, на котру останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки незастосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження перешкоджатиме встановленню всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України (код за ) за адресою: м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ТОВ «Деварс Данд» () шляхом блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ), на яку останні мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати посадових осіб ДФС України надати старшому слідчому з ОВС першого ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , письмове повідомлення про накладення арешту на ліміти ПДВ в системі електронного адміністрування та відомості, про заблоковані суми ліміту ПДВ, на момент пред`явлення ухвали, а також в останній робочий день наступного місяця на адресу першого ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у Дніпропетровській області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17А (для ОСОБА_3 ).

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її постановлення та підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1