УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2019 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: представника особи, яка подала клопотання ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянув клопотання ТОВ «Заможне-Агро» про скасування арешту майна,-

в с т а н о в и в :
ТОВ «Заможне-Агро» звернулося до суду з клопотанням, в якому просить скасувати арешт майна та зоборони його використання за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000011 від 27.02.2018 року, накладений ухвалою Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 20.03.2019 року по справі №285/1301/18 повністю.

В судовому засіданні представник особи, яка подала клопотання підтримав його та просив задовольнити, а прокурор не заперечував щодо задоволення клопотання.

Вислухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 20.03.2019 року по справі №285/1301/18, винесеною в кримінальному провадженні №0000011 від 27.02.2018 року, накладено арешт на земельні ділянки із земель спільної часткової власності реформованого КСП «Поляна» на території Полянівської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області загальною площею 534,77 га та на земельні ділянки із земель спільної часткової власності реформованого КСП «Зоря Полісся» на території Брониківської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області загальною площею 211,10 га шляхом заборони ТОВ «Заможне Агро» безпосередньо чи за договором підряду проводити вирізку зелених насаджень на вказаних земельних ділянках.

Постановою слідчого СВ Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 від 31.07.2019 року закрито кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000011 від 27.02.2018 року у зв`язку з відсутністю складу злочинів.

Згідно зі ст.174 КПК України інший власник або володілець майна вправі звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, у тому числі на тій підставі, що в подальшому застосуванні відповідного заходу відпала потреба.

Проте слідчий суддя, як і прокурор, наділений повноваженнями приймати рішення про припинення цього заходу виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у порядку, встановленому КПК. Процедури вирішення означених питань за межами кримінального провадження, у тому числі в кримінальній справі, закритій органом досудового розслідування КПК не передбачає.

Водночас прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи держвлади та їх посадові особи відповідно до ч.2 ст.19 Конституції зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами. Однією із загальних засад кримінального провадження згідно з п.2 ч.1 ст.7, ч.1 ст.9 КПК є законність, що передбачає обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів держвлади неухильно додержуватися вимог Конституції, цього кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою, вимог інших актів законодавства.

КПК України не передбачає застосування слідчим, слідчим суддею процесуальних норм у припиненій кримінальній справі. Таким чином, вирішення порушеного заявником питання в порядку кримінального судочинства потребувало б відновлення кримінального провадження (кримінальної справи), яке закрито постановою органу досудового слідства у зв`язку з відсутністю складу злочину, тобто з реабілітуючої підстави.

Кримінальні процесуальні правовідносини виникають, змінюються та припиняються на підставі норм кримінального процесуального права. Закриття кримінального провадження є юридичним фактом, який припиняє такі відносини. Зокрема, після прийняття зазначеного процесуального рішення арешт майна, застосований у кримінальному провадженні (кримінальній справі), як засіб його забезпечення, утрачає відповідну концептуальну властивість.

Із припиненням кримінальної справи арешт майна стає публічним обтяженням права власності, підстави для подальшого існування якого відпали. Причому втрачається можливість застосування специфічного порядку скасування такого обтяження, зумовленого кримінальними процесуальними відносинами.

Аналогічні правові позиції містяться в постанові ВСУ від 15.05.2013 року у справі №6-26цс13 та постанові Великої палати Верховного суду від 15.05.2019 року у справі №372/2904/17-ц.

З огляду на зазначене, будь-які публічно-правові процедури, які з тих чи інших причин не завершені до закриття кримінального провадження (кримінальної справи), з моменту такого закриття втрачають кримінальний процесуальний характер. Арешт майна в такому разі із заходу забезпечення кримінального провадження перетворюється на неправомірне обмеження права особи користуватися належним їй майном.

Водночас вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають із цивільних правовідносин, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції. З урахуванням наведеного вище, вирішення цих вимог за правилами кримінального судочинства законом не передбачено.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання ТОВ «Заможне-Агро» про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: