ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2373/19 Справа № 199/6365/18 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

18 вересня 2019 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
Головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря с/з ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі заяву адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 про відвід головуючому судді ОСОБА_2 від розгляду матеріалів за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 24 жовтня 2018 року щодо ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,
За участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_9 ,
адвоката ОСОБА_6 ,
особи, інтересів якої стосується
оскаржувана ухвала ОСОБА_7 , -
ВСТАНОВИЛА:
Під час апеляційного розгляду матеріалів за зазначеною апеляційною скаргою адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 заявив відвід головуючому судді ОСОБА_2 , мотивуючи це тим, що суддя ОСОБА_2 вже розглядала його апеляційну скаргу по даному кримінальному провадженню, за результатом розгляду якої було постановлено ухвалу про її повернення. Постановою колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18 липня 2019 року вказану ухвалу було скасовано та призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Адвокат ОСОБА_6 зазначає, що головуючий суддя ОСОБА_2 відповідно до ч. 3 ст. 76 КПК України не має права брати участь в розгляді його апеляційної скарги у новому провадженні після скасування ухвали суду апеляційної інстанції та підлягає відводу.
Вислухавши думку учасників апеляційного провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КК України, судді може бути заявлений відвід за наявності обставин, що виключають його участь у кримінальному провадженні, та за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його упередженості.
Відповідно до ч. 3 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.
Як вбачається з матеріалів провадження, ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 березня 2019 року апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 було повернуто як таку, що подана особою, яка не має права її подавати (т. 1, а.кп. 84).
Постановою Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 18 липня 2019 року вказану ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 15 березня 2019 року було скасовано та призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції (т. 1, а.кп. 165-167).
Таким чином, постановивши ухвалу від 15 березня 2019 року про повернення апеляційної скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , суддя ОСОБА_2 вже висловила свою думку з даного приводу.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У справі П`єрсак проти Бельгії Європейський суд з прав людини, встановивши порушення положень частини 1 статті 6, зазначив, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є законні сумніви, повинен вийти зі складу суду.
Європейський суд з прав людини в п. 66 рішення у справі Бочан проти України від 03.05.2007 року (заява № 7577/02) зазначив, що безсторонність, в сенсі п. 1 ст. 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.
Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі Білуха проти України від 09.11.2006 року (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі Газета Україна-центр проти України від 15.07.2010 року (заява № 16695/04).
З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав передбачених ст.ст. 76 - 82 КПК України для задоволення заяви адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 про відвід головуючому судді ОСОБА_2 .
Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 82 КПК України колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
Заяву адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 про відвід головуючому судді ОСОБА_2 від розгляду матеріалів за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 24 жовтня 2018 року щодо ОСОБА_8 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, - задовольнити.
Матеріали кримінального провадження № 11-кп/803/2373/19 передати до апарату Дніпровського апеляційного суду для визначення іншого судді-доповідача в порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: