Справа № 461/9000/19
Провадження № 1-в/461/199/19
УХВАЛА

27.11.2019 року м. Львів.
Галицький районний суд м. Львова
у складі :
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Галімпекс - Склодзеркальний завод» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №000039 від 15.01.2018 року,-

В С Т А Н О В И В :

представник ТзОВ Фірма «Галімпекс - Склодзеркальний завод» ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №000039 від 15.01.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ст.382 КК України накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 17.07.2017 року.

Посилається на те, що СУ ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000039 від 15.01.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ст.382 КК України.

Матеріали досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні виділено з матеріалів кримінального провадження №0000202, у якому обвинувальний акт відносно державного кадастрового реєстратора Пустомитівського відділу ГУ Держгеокадастру у Львівській області ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 366 КК України скеровано до Пустомитівського районного суду Львівської області для розгляду по суті.

В ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000202 ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 17.07.2017 накладено арешт на майно, а саме на земельну ділянку :04:000:0076 площею 26,70 га з цільовим призначенням - для ведення допоміжного сільського господарства, яка знаходиться поза межами населеного пункту села Зимна Вода Львівської області, та згідно державного акту на право постійного користування №002831 від 1998 року, який видано на підставі рішення Зимноводнівської сільської ради №112 від 10.12.1998, перебуває у постійному користуванні Зовнішньоекономічної асоціації «Галімпекс».

11.05.2019 Пустомитівським районним судом Львівської області винесено вирок, яким ОСОБА_4 визнано невинуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.І ст.366 КК України та виправдано. Одночасно, вказаним вироком скасовано арешт, накладений ухвалою Галицького районного суду на земельну ділянку площею 26,70 га.

Вказаний вирок суду не набрав законної сили у зв`язку з поданням апеляційної скарги прокуратурою області. На даний час апеляційний розгляд триває.

Разом з тим, ухвалу Галицького районного м. Львова від 17.07.2017 виділено з матеріалів кримінального провадження №0000202 у кримінальне провадження №0000039.

Стаття 174 КПК України передбачає право володільця майна, який не був присутній на розгляді питання про арешт майна, на заявлення клопотання про скасування арешту на майно повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Крім того, вказаною нормою передбачено можливість скасування арешту на майно ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням, окрім інших, власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Таким чином, з огляду на те, що вироком Пустомитівського районного суду м.Львова від 11.05.2019 вирішено питання про скасування арешту на майно (вказану земельну ділянку), а також, у зв`язку з тим, що ухвала про арешт майна виділена в матеріали кримінального провадження №0000039, а отже арешт вважається чинним в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000039, оскільки ухвала про арешт дублюється у двох кримінальних провадженнях, з метою забезпечення права землекористувача, виникла необхідність у скасуванні арешту на майно в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000039.

Протягом майже двох років землекористувач позбавлений права розпорядження земельною ділянкою, у зв`язку з обмеженнями, які передбачені ухвалою про накладення арешту.

Аналізуючи положення ст. 170 КПК України, які передбачають загальні підстави для накладення арешту на майно, слід звернути увагу, що в даному випадку відсутні будь-які підстави для подальшого застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження. Зокрема, відповідно до ч.І ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Наведені підстави для накладення арешту відсутні у кримінальному провадженні №0000039, як і відсутні обставини, за наявності яких допускається накладення арешту та які передбачені ч. 2 ст. 170 КПК України, а саме:

1)збереження речових доказів земельна ділянка не може бути речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, оскільки вона не зберегла на собі слідів злочину;

2)спеціальної конфіскації кримінальні правопорушення, передбачені ст. 366 та ст. 382 КК України, які розслідуваються у кримінальному провадженні №0000039 не передбачають застосування спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи у кримінальному провадженні №0000039 жодній особі не повідомлено про підозру протягом майже двох років;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст.366 та ч. 1 ст.382 КК України, які розслідуються у кримінальному провадженні №0000039

5)
є злочинами з формальним складом і не передбачають настання наслідків. Більше того, у кримінальному провадженні жодну особу не визнано потерпілим, і відповідно шкоди вказаними кримінальними правопорушеннями не заподіяно.

Перелік вказаних підстав є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Крім того, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх не застосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, псування, передачі майна.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, повинен враховувати:

1)правову підставу для арешту майна;

2)можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КК України);

3)наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 КПК України);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної

вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у

випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України);

5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням

кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого,

третіх осіб.

Жодної з наведених підстав на даний час не існує, у зв`язку з чим арешт, накладений на земельну ділянку, кадастровий номер :04:000:0076 площею 26,70 га , яка розташована поза межами населеного пункту села Зимна Вода Львівської області, Пустомитівського району є необгрунтований.

Представник заявника подав до суду заяву в якій просить клопотання про скасування арешту майна слухати у його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі та просить таке задовольнити з підстав наведених в клопотанні.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання.
Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.
В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 17.07.2017 року у справі № 461/2043/17 задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно. Накладено арешт на земельну ділянку, яка розташована на території Зимноводівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, загальною площею 26, 7041 га ( кадастровий номер :04:000:0076), категорія земель: для сільськогосподарського призначення, із забороною відчуження, розпорядження, перетворення, передачі чи продажу іншим особам, яка згідно державного акту на право постійного користування землею II ЛВ №002831 перебуває у користуванні ТОВ «Фірма «Галімпекс-Склодзеркальний завод» .
Матеріали кримінального провадження №0000039 виділено з матеріалів кримінального провадження №0000202, у якому обвинувальний акт відносно державного кадастрового реєстратора Пустомитівського відділу ГУ Держгеокадастру у Львівській області ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 366 КК України скеровано до Пустомитівського районного суду Львівської області для розгляду по суті.

Ухвалу Галицького районного м. Львова від 17.07.2017 про накладення арешту на майно виділено з матеріалів кримінального провадження №0000202 у кримінальне провадження №0000039.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Частиною 1 стю170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб
Згідно ч.1 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Крім того, суд приходить до висновку, що правові підстави для накладення арешту відсутні, оскільки з матеріалів клопотання вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма «Галімпекс» на даний час є користувачем даної земельної ділянки, не має статусу підозрюваного, чи є особою, яка в силу закону не несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, чи іншим чином доведено вину у неправомірному заволодінні таким майном, до майна таких осіб не може бути прийнято ухвалу про його арешт, а вжиття заходів щодо забезпечення кримінального провадження, не відповідає на даний час нормам чинного закону.
Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Статтею 171 КПК України встановлено обов`язкові вимоги, яким повинно відповідати клопотання про арешт майна.
Крім цього, згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом. Разом з тим будь-яких підтверджень того, що земельна ділянка є речовим доказом, суду не надано.

Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст. 276- 279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Оскільки з матеріалів кримінального провадження вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма «Галімпекс», яке на даний час є користувачем даної земельної ділянки , не має статусу підозрюваного, чи навіть особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, чи іншим чином доведено вину у неправомірному заволодінні таким майном, до майна такої особи не може бути накладено арешт, а вжиття заходів щодо забезпечення кримінального провадження, не відповідають на даний час нормам чинного кримінально-процесуального закону, накладення арешту в порядку забезпечення кримінального провадження на земельну ділянку здійснено у кримінальному провадженні №0000202 і є чинним на даний час, приходжу до висновку, що накладення арешту в даному провадженні, з огляду на його повторюваність є неправомірним, таким що порушує права заявника, а тому заяву про скасування арешту майна слід задовольнити.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя ,-

У Х В А Л И В :

клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Галімпекс» - Склодзеркальний завод» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №000039 від 15.01.2018 року задовольнити.
Скасувати арешт майна у кримінальному провадженні №000039 від 15.01.2018 року, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 17.07.2017 року, на земельну ділянку, яка розташована на території Зимноводівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, загальною площею 26,7041 га ( кадастровий номер :04:000:0076), категорія земель: для сільськогосподарського призначення, із забороною відчуження, розпорядження, перетворення, передачі чи продажу іншим особам, яка згідно державного акту на право постійного користування землею II ЛВ №002831 перебуває у користуванні ТОВ «Фірма «Галімпекс-Склодзеркальний завод» .

Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, заперечення проти неї може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .