печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотаннями адвоката ОСОБА_3 в інтересах Приватного підприємства «Торенд» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 червня 2019 року, на майно, у кримінальному провадженні № 00000142 від 17 березня 2017 року,

ВСТАНОВИВ:
26 липня 2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Приватного підприємства «Торенд», яке передано слідчому судді ОСОБА_1 наступного дня, про скасування арешту у кримінальному провадженні № 00000142 від 17 березня 2017 року, що накладений, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 червня 2019 року, на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, в частині, що належать ПП «Торенд».

Особа, що подала клопотання, у судове засідання не з`явилася, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Адвокат ОСОБА_3 через канцелярію суду подав заяву про залишення без розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Представник прокуратури / слідчий, за клопотанням якого накладався арешт, та який проводить досудове розслідування у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд, заяви або клопотання, письмові заперечення не подавалися до суду.

Вивчивши клопотання та дослідивши письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з нормою частини четвертої ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду скарги слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Відповідно до пункту 19 частини першої ст. 7 КПК України та частини першої ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно з частиною першою ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим провести розгляд скарги у відсутність осіб, які не з`явилися.

Вивчивши клопотання про скасування арешту, а також подану пізніше заяву про залишення його без розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що оскільки заявником, власні вимоги не підтримуються, необхідно залишити клопотання без розгляду.

Керуючись положеннями ст.ст. 22, 26, 107, 303, 305 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Приватного підприємства «Торенд» про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 червня 2019 року залишити без розгляду.

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1