КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

за участі прокурора ОСОБА_5

підозрюваної ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційні скарги адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 які діють в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15 липня 2019 року, у кримінальному провадженні № 0000316 від 25.05.2018 року,-

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено частково клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_11 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_12 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 10 вересня 2019 року включно, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307 КК України, з визначенням застави в сумі 20 000 000 (двадцяти мільйонів) гривень з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Згідно ухвали, слідчий суддя відповідно по положень ст.ст. 177, 178 КПК України, врахувавши наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, яка підтверджується доданими до клопотання даними, тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, характеризуючі дані про особу підозрюваної, в їх сукупності, а також врахувавши наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, прийшов до висновку про наявність підстав вважати, що застосування до ОСОБА_6 , більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, адвокат ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід не пов`язаний із обмеженням волі, а саме домашній арешт із забороною залишати житло в нічний час доби з 23-00 до 06-00 години. Апелянт стверджує, що ухвала слідчого судді є незаконною та підлягає скасуванню у зв`язку з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам справи.

Свої вимоги мотивує тим, що прокурором та слідчим не доведено неможливості застосування інших, більм м`яких запобіжних заходів до ОСОБА_6 , оскільки остання раніше не судима, до кримінальної відповідальності не притягалась, має міцні соціальні зв`язки, на її утриманні перебуває малолітня дитина, яка потребує піклування та інкримінований їй злочин не спрямований проти життя та здоров`я.

Адвокат ОСОБА_10 також подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу слідчого судді. Зазначає, що висновки суду першої інстанції щодо необхідності встановлення застави у зазначеному розмірі, є невиправданими і завідомо непосильним для підозрюваної.

На думку захисту ухвала є незаконною та необґрунтованою, оскільки під час розгляду клопотання жодним чином не доведено наявність обґрунтованої підозри у існуванні ризиків у кримінальному провадженні та необхідність застосування найбільш суворого запобіжного заходу. Також вказує на те, що слідчим суддею не враховані фактичні обставини справи та не доведено того факту, що перебуваючи на волі підозрювана буде переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, чи буде перешкоджати своїми діями кримінальному провадженню. Додає, що прийняте слідчим суддею рішення суперечить практиці ЄСПЛ.

У змінах до апеляційної скарги ОСОБА_10 , захисник ОСОБА_8 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою застосувати до його підзахисної запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт, а у випадку застосування застави визначити її розмір, який дорівнює трьомстам розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Захисник вважає, що визначений розмір альтернативного запобіжного заходу застави, є непомірним для неї та не враховує її матеріальний стан.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення захисників та підозрюваної, які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційних скарг, вивчивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційних скарг захисників, колегія суддів дійшла до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні

№ 0000316 від 25.05.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 с. 255 КК України, ч. 3 ст. 307 КК України. 13 липня 2019 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження орган досудового розслідування звернувся до районного суду з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави в сумі 40 000 000 (сорока мільйонів) гривень. Слідчий суддя районного суду задовольнив частково дане клопотання та застосував до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначив заставу в сумі 20 000 000 (двадцяти мільйонів) гривень з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Розглядаючи клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчим суддею встановлено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307 КК України.

Так, вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин», те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах міститься достатньо даних для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри, зокрема на причетність ОСОБА_6 до інкримінованих кримінальних правопорушень вказують висновки експертів, протоколи оглядів, протоколи допиту свідка, протоколам за результатами проведення негласних слідчих розшукових дій та інші матеріали кримінального провадження у своїй сукупності. Отже, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Також слідчий суддя дослідив обставини наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного та вказав, що є доведеними ризики того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування або суду. Таких висновків слідчий суддя дійшов з урахуванням конкретних обставин кримінальних правопорушень, даних про особу підозрюваного та тяжкості злочину, у вчиненні якого вона підозрюється.

Врахувавши обставини вчинення кримінальних правопорушень, в яких підозрюється ОСОБА_6 дані, які характеризують особу підозрюваної, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та з огляду на вимоги ст. 183 КПК України визначив заставу.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжких злочинів, має встановлюватися в межах від 80 до 300 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у виключених випадках застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, дійсно, ч. 5 ст. 182 КПК України надає суду право призначити заставу в розмірі більше ніж 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, однак суд повинен належним чином обґрунтувати в ухвалі виключність обставин прийняття такого рішення.

На думку колегії суддів, слідчий суддя, визначаючи розмір застави, належним чином не оцінив конкретні обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваної (міцність соціальних зв`язків, стан здоров`я, матеріальний стан, наявність малолітнього сина, який перебуває на утриманні останньої, позитивної характеристики від членів батьківського комітету, відсутність судимостей у підозрюваної, відсутність застосування до підозрюваної запобіжних заходів в минулому), а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Вищенаведене вказує на можливість виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків при застосуванні застави в меншому розмірі, а саме в сумі 5 000 000 ( п`яти мільйонів) гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Доводи апелянтів за змістом апеляційних скарг про необґрунтованість підозри у вчиненні злочинів, відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки слідчий суддя прийняв рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання виключного запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, при цьому дослідив належним чином всі матеріали провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких прийняв відповідне рішення. Отже, твердження в апеляційній скарзі про невмотивованість висновків суду щодо необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 є безпідставними, оскільки суперечать наявним у матеріалах кримінального провадження доказам, які містять фактичні дані на підтвердження наведених слідчим суддею в ухвалі обставин.

За наведеного, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 зі змінами, необхідно задовольнити частково, ухвалу слідчого судді скасувати і постановити нову ухвалу, якою задовольнити частково клопотання слідчого та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваної ОСОБА_6 , з визначенням розміру застави в розмірі 5 000 000 (п`яти мільйонів гривень), з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 117, 182, 183, 193, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційні скарги адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 зі змінами, які діють в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 - задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 15 липня 2019 року, якою задоволено частково клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_11 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_12 та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 10 вересня 2019 року включно, з визначенням застави в сумі 20 000 000 (двадцяти мільйонів) гривень з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_11 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_12 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 10 вересня 2019 року, з визначенням застави в сумі 5 000 000 (п`яти мільйонів) гривень з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Зазначена застава може бути внесена протягом строку дії ухвали суду, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду (м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, код ЄДРПОУ суду 42258617, банк ГУ ДКС України в м. Києві, код ЄДРПОУ ДКСУ 02894757, МФО 820172, реєстраційний рахунок 2186)

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- носити електронний засіб контролю

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , що у випадку не виконання покладених на неї обов`язків, застава може бути звернена в дохід держави, а до підозрюваної може бути застосовано заставу у більшому розмірі, або інший більм суворий запобіжний захід.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2

Справа № 11-сс/824/4450/2019 Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_13
Доповідач: ОСОБА_1