н/п 1-кп/640/418/19
"23" вересня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора- ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,
обвинуваченої - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, із середньою-спеціальною освітою, в силу ст. 89 КК України не судимої , яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , -
в скоєні злочину передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, -
Обвинуваченою до суду подане клопотання про призначення по даній справі усіх необхідних експертиз, зокрема генетичної експертизи ножа.
Відповідно до ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Частиною 1 ст. 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Згідно матеріалів кримінального провадження на досудовому розслідуванні була проведена судово-медична цитологічна експертиза №715-ДМ/2018р., відповідно до висновків якої на ножах, виявлених під час огляду квартири АДРЕСА_2 , ядровмістимі клітини не знайдені.
Разом з тим, об`єктом молекулярно-генетичного дослідження , яке фактично просить провести обвинувачена, є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана із біологічного матеріалу людини.
Як встановлено експертом, на вилучених ножах відсутні ядровмістимі клітини, тобто на ножах відсутні біологічні матеріали людини, на підставі яких можна провести молекулярно-генетичну (ДНК) експертизу.
Проведення інших експертиз стороною захисту не обґрунтовано, не зазначені обставини, які необхідно з`ясувати та які мають значення для даного кримінального провадження та потребують спеціальних знань.
З урахуванням наведеного, підстави для призначення по даній справі експертиз, суд не вбачає .
Обвинуваченою також заявлене клопотання про залучення до участі у розгляді даної справи незалежного представника, який буде контролювати ведення даного процесу.
Суд вважає за необхідне відмовити в заявленому клопотанні оскільки до учасників процесу не входять незалежні представники, які контролюють ведення процесу.
Перегляд судових рішень у кримінальному провадженні з питань дотримання матеріального та процесуального права здійснюється апеляційним судом за скаргами сторін.
Під час досудового розслідування обвинуваченій слідчим суддею обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого продовжений ухвалами суду.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
До спливу строку судовий розгляд не закінчений.
Прокурор просив продовжити строк запобіжного заходи з підстав наявності ризиків передбачених п.1, п.3 ч.1 ст. 177 КПК України подавши клопотання.
Захисник та обвинувачена проти продовження строку заперечували, зазначаючи, що відсутні ризики та просили обрати інший у вигляді домашнього арешту..
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_6 не одружена, має малолітню дитину, однак з нею разом не проживає, що свідчить про відсутність у неї міцних соціальних зав`язків, в силу ст. 89 КК України не судима, працездатна, однак ніде не працює, обвинувачується у вчинені особливо тяжкого злочину, вказані обставини свідчать про наявність на теперішній час ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченої переховатися від суду.
Таким чином, оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 інкримінуємого злочину, тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у скоєні злочину, її вік, репутацію, відсутність захворювань та роботи, відсутність міцних соціальних зв`язків, наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченій строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів, як альтернативних , не забезпечить виконання обвинуваченою його обов`язків та запобіганню встановленому ризику.
Ризик заявлений прокурором п.3 ч.1 ст. 177 КПК України незаконний вплив на потерпілого, не доведений.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчинені злочину , що спричинив загибель людини, однак враховуючи строк перебування обвинуваченої під вартою, суд вважає за необхідне визнати їй розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину встановлюється від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи конкретні обставини, тяжкість правопорушень, наявність встановленого ризику, суд вважає за необхідним визначити обвинуваченій розмір застави - 80 прожиткових мінімуму для працездатних осіб, що складає 153680 грн. (1921 х 80).
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182,183, 242, 331 КПК України, суд, -
В задоволені клопотань обвинуваченої - відмовити.
Міру запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , залишити без змін у вигляді тримання під вартою, продовживши строк цього запобіжного заходу до 60 днів, тобто до 21.11.2019 року.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з-під варти - звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4)носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачене законом покарання до 15 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого, до суду; повідомляти та суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суд про зміну свого місця проживання або перебування.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали 60 днів до 21.11.2019р.

На ухвалу може бути подано апеляцію до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення через Київський районний суд м.Харкова.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2