УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 вересня 2019 року

м. Київ
справа № 332/2858/14-к
провадження № 51 5921 впс 19
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати

Касаційного кримінального суду складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
розглянув у судовому засіданні подання голови Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 0000059 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 212 КК, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК надійшло подання голови Запорізького апеляційного суду про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК, за апеляційною скаргою прокурора на вирок Заводського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2017 року, з Запорізького апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання мотивовано тим, що під час автоматизованого розподілу справи між суддями Запорізького апеляційного суду визначення складу колегії суддів не відбулося, тому що не вистачає необхідної кількості суддів, оскільки п`ятеро суддів з семи не можуть брати учать у розгляді справи, троє з них вже брали участь у розгляді цього кримінального провадження на стадії досудового розслідування, а двоє заявили самовідвід. У зв`язку із цим голова апеляційного суду просить Верховний Суд вирішити питання про направлення кримінального провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду.
Заперечень та клопотань про відкладення такого розгляду не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені доводи, дослідивши матеріали, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що воно не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Згідно приписів п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з подання та долучених матеріалів кримінального провадження, до Запорізького апеляційного суду надійшли матеріали провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 212 КК, за апеляційною скаргою прокурора на вирок Заводського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2017 року.
Зі змісту подання голови Запорізького апеляційного суду та доданих до нього документів вбачається, що судова палата з розгляду кримінальних справ складається з семи суддів.
При проведенні автоматизованого розподілу судової справи між суддями не відбулося призначення, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанції.
Так, із семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, які фактично працюють, троє суддів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування.
Суддя доповідач ОСОБА_8 та суддя ОСОБА_9 заявили самовідвід, котрий було задоволено ухвалою Запорізького апеляційного суду від 12 серпня 2019 року.
Відповідно до протоколів щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 серпня 2019 року та 06 вересня 2019 року, призначення суддів не відбулося, у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів для розподілу справи.
Як вбачається з подання та долученого до нього витягу з протоколу № 5 зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 23 листопада 2018 року, прийнято рішення про включення до резервного складу колегій судової палати з розгляду кримінальних справ суддів судової палати з розгляду цивільних справ тільки при наявності визначеного автоматизованою системою судді-доповідача з колегії судової палати з розгляду кримінальних справ чи у разі зміни членів колегії суддів.
Разом із тим, колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для передачі кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Заводського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2017 року, до іншого суду апеляційного суду, оскільки до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду входять двоє суддів, які не мають заборон, передбачених ст. 76 КПК, для розгляду зазначеного кримінального провадження, а саме судді ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .
Крім того, зазначені у поданні Запорізького апеляційного суду доводи вже були предметом розгляду Верховного Суду в порядку, передбаченому ст. 34 КПК України.
Колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду ухвалою від 02 вересня 2019 року залишила без задоволення подання вказаного апеляційного суду про направлення кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Заводського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2017 року щодо ОСОБА_4 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
З огляду на викладене та положення ст. 34 КПК України, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення подання Запорізького апеляційного суду, оскільки цей суд не вичерпав можливості по формуванню колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження, а тому подання слід залишити без задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 0000059 щодо ОСОБА_4 обвинуваченого за ч. 1 ст. 212 КК за апеляційною скаргою прокурора на вирок Заводського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2017 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого, залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3