справа № 208/4566/19
№ провадження 1-кс/208/2039/19
УХВАЛА
Іменем України

15 липня 2019 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 ,розглянувши у судовому засіданні клопотання про арешт майна,-

в с т а н о в и в:
Слідчий звернувся до суду із вищезазначеним клопотанням, просив суд накласти арешт на майно, вилучене 10.07.2019 р.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, вивчивши надані суду матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів клопотання та досудового розслідування вбачається, що до Кам`янського ВП надійшло повідомлення від ПАТ "Укртелеком", про те, що за адресою м. Кам`янське, вул Медична, 25,26, невідома особа, шляхом пошкодження люку, проникла в середину каналізаційного колодязю, звідки здійснила таємне викрадення кабелю, яке належить "ПАТ "Укртелеком», спричинивши майнової шкоди.

22.06.2019 зазначене кримінальне правопорушення було зареєстровано до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001273 із правовою кваліфікацією за ч. 3 ст.185 КК України.
10.07.2019 гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно надав для огляду з метою вилучення, рюкзак світло-жовтого кольору, в середині якого знаходиться, кабельна продукція ПАТ "Укртелеком». При огляді кабельної продукції встановлено наступне, що там знаходиться кабелі зв`язку марки (типу) ТПП 50х2х0,4, довжиною: 1-18,37 метра; кабель зв`язку марки (типу) ТПП 10х2х0,4, довжиною 27,73 метра; кабель зв`язку марки (типу) ТПП 20х2х0,4, довжиною 12,15 метра; кабель зв`язку марки (типу) ТПП 30х2х0,4, довжиною 6,33 метра, які поміщені до спец. пакету №INZ4028185, №INZ4007756. Також, в рюкзаку знаходиться металевий ніж, який поміщений до спец. пакету №3525093.

10.07.2019 вказану кабельну продукцію та металевий ніж визнані по кримінальному провадженню в якості речових доказів та в ході досудового розслідування виникла необхідність у визначенні вартості вказаного майна.

На думку слідчого, вищевказані вилучені предмети мають суттєве значення для встановлення істини та важливих обставин у кримінальному провадженні та в подальшому можуть бути використані як доказ під час досудового розслідування кримінального провадження та судового розгляду.

У своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт з метою запобігання можливості його приховування, знищення, пошкодження, псування, перетворення чи відчуження, так як вищенаведене майно, яке має ознаки речових доказів, має бути направлено для дослідження експертним шляхом та використано при проведенні слідчих дій, зокрема, пред`явлення речей до впізнання, що є важливим для встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Повернення останнього володільцю чи власнику вищевказаного майна без його дослідження експертним шляхом чи проведення слідчих дій із використанням цього майна може мати наслідком його приховування, знищення, пошкодження псування, перетворення чи відчуження та у будь-якому випадку позбавить сторону обвинувачення можливості отримати інші докази, які б вказували на наявність чи відсутність у діях підозрюваних складу кримінального правопорушення. За наведених обставин метою застосування арешту вищенаведеного майна є збереження речових доказів.

Згідно ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.

Згідно з вимогами статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення та надання дозволу на арешт майна надасть можливість для повного та неупередженого розслідування кримінального провадження.

Керуючись ст. ст.170-175 КПК України:

постановив:
Клопотання слідчого - задовольнити.
Накласти арешт на вилучені в ході огляду 10.07.2019 у гр. ОСОБА_4 кабель зв`язку марки (типу) ТПП 50х2х0,4, довжиною: 1-18,37 метра; кабель зв`язку марки (типу) ТПП 10х2х0,4, довжиною 27,73 метра; кабель зв`язку марки (типу) ТПП 20х2х0,4, довжиною 12,15 метра; кабель зв`язку марки (типу) ТПП 30х2х0,4, довжиною 6,33 метра, які належать ПАТ «Київстар».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1