печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , детектива ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києві від 31.05.2016, у рамках кримінального провадження № 0000364,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2016 на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка з цільовим призначенням будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; житловий будинок загальною площею 1085,60 кв.м. із земельною ділянкою площею 1000,00 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_2 .
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що в застосуванні арешту вищенаведеного майна відпала потреба, вказує, що підстави які обумовлювали накладення арешту на майно не знайшли свого підтвердження під час досудового розслідування, що є наслідком скасування такого арешту.
У судовому засіданні представник особи, яка заявила клопотання ОСОБА_3 вимоги визначені у клопотанні підтримав, просить задовольнити.
Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, просить відмовити, вказавши на тому, що не відпала необхідність у продовженні заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.
Детектив Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, вказавши на необхідності збереження арешту майна, оскільки підстави які слугували накладенню арешту на майно не відпали.
Слідчий суддя, вислухавши представника заявника, дослідивши матеріали провадження та додані до нього документи приходжу наступних висновків.
Так, як вбачається із матеріалів клопотання, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.08.2019 в рамках кримінального провадження № 0000364 накладено арешт на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка з цільовим призначенням будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; житловий будинок загальною площею 1085,60 кв.м. із земельною ділянкою площею 1000,00 кв.м., який розташований за адресою: АДРЕСА_2 .
Метою арешту майна є забезпечення спеціальної конфіскації, що передбачено положеннями п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України.
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах.
Більш того, матеріали провадження свідчать, що на даній стадії кримінального провадження клопотання про скасування арешту є передчасним та потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.
Окрім цього, обставини, які лягли в основу накладення арешту на майно третьої особи ОСОБА_7 є обґрунтованими, а обставини на які посилається заявник, як на правовому підставу для скасування арешту, щодо розірвання договору купівлі-продажу та реєстрацію розірвання договору є безпідставними та такими, що не тягнуть за собою правових наслідків щодо скасування арешту майна, оскільки не змінює статус майна, як речового доказу в межах кримінального провадження.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак наявні підстави для подальшого арешту майна, та таке обмеження забезпечить «справедливий баланс» між засобами та метою яку прагне достягти орган досудового розслідування, а відтак клопотання задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києві від 31.05.2016, у рамках кримінального провадження № 0000364 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1