Справа №523/4333/18
Провадження №1-кп/523/379/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2019 року Суворовський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності обвинуваченого, розглянувши у судовому засіданні у залі суду об`єднані обвинувальні акти з долученими до них документами у кримінальному провадженні за №0000318 від 22.01.2018р., №0004650 від 10.09.2017р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 190 ч.2, 186 ч.2 КК України,-

Встановив:
В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси знаходиться об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 190 ч.2, 186 ч.2 КК України.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що 24.09.2019 року під час підготовчого провадження на підставі ст.315 КПК України відносно обвинуваченого ОСОБА_5 був продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОУВП УДПтСУ в Одеській області. Строк дії ухвали суду припиняє свою дію 23.11.2019 року.

У ході судового засідання прокурор надав письмове клопотання про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за умов та підстав, встановлених під досудового слідства, також обґрунтовуючи клопотання тим, що обвинувачений є раніше судимою особою, на шлях виправлення не став, скоїв нові кримінальні правопорушення, спрямованих проти власності, вирок по справі не ухвалений, у зв`язку з чим ризики, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України, які раніше приймалися до уваги під час обрання запобіжного заходу не змінилися, у зв`язку з чим є підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, перешкоджати встановленню істини по справі іншим чином, продовжити злочинну діяльність, оскільки не має постійних джерел доходів, більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого.

Дослідивши надані до суду матеріали, приймаючи до уваги особу ОСОБА_5 , який раніше притягувався до кримінальної відповідальності, офіційно не працевлаштований, не має постійних джерел доходів, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 , та покарання, що загрожує у разі визнання особи винною, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду або вдатися до спроб будь-яким чином перешкодити кримінальному провадженню; вислухавши думку учасників процесу захисника ОСОБА_4 , яка заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, мотивуючи тим, що вказані прокурором ризики не обґрунтовані, підзахисний має постійне місце мешкання та реєстрації, на утриманні матір похилого віку, розгляд справи фактично завершений, ОСОБА_5 не має мети переховуватися, у зв`язку з чим вважала за можливе застосувати до підзахисного запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі; обвинуваченого, який підтримав думку свого захисника, запевняючи, що своєчасно буде з`являтися до суду; враховуючи положення ст.331 ч.3 КПК України, оцінюючи у сукупності викладені доводи, суд вважає за доцільне продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОУВП №21 УДПтСУ в Одеській області за наступними підставами.

За змістом ст.331 ч.3 КПК України при судовому розгляді незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
За змістом ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судовий розгляд по справі ще не закінчений, дії ОСОБА_5 відносяться до тяжкого злочину, за який, у разі визнання особи винною передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 4 до 6 років, приймаючи до уваги особу обвинуваченого, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння корисних злочинів аналогічної спрямованості, знову вчинив умисні кримінальні правопорушення, що характеризує його як особу схильну до скоєння злочинів, ніде не працює, не має джерел доходів, що дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, або іншим чином перешкоджати розгляду кримінального провадження, виходячи з характеру та обставин вчинення кримінального правопорушення, вбачається ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку що раніше обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та ступеню тяжкості інкримінованих обвинуваченому діянь, на теперішній час ризики, передбачені ст.177 КПК України не втратили своєї актуальності, що не уможливлює застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Враховуючи положення ч.4 ст.183 КПК України та ст. 199 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених діючим КПК України.

З урахуванням особи обвинуваченого, його віку та майнового стану, обставин злочину, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у межах розміру передбаченого п.2 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб підозрюваних чи обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 182, 183, 199, 331, 369-372, 392 КПК України, суд,

Постановив:

Клопотання прокурора про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеській установі виконання покарань №21 УДПтСУ в Одеській області до 19.01.2020р. включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у межі - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 38420 (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять) гривень.

Зазначену суму підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести на депозитний рахунок для

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки строком на два місяці, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.
Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали складає 60 днів з дня її проголошення та припиняє свою дію 19.01.2020 року.
Копію ухвали направити до ОУВП №21 УДПтСУ в Одеській області для виконання.

Головуючий суддя: ОСОБА_1