У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 жовтня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003048 від 24.09.2019 року про застосування відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макіївка, Донецька область та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, тимчасово не працюючого, не одруженого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В:

З внесеного слідчим клопотання, яке погоджене з прокурором, та доданих до нього матеріалів слідує, що 23.09.2019 близько 12 год. 00 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, спрямоване на таємне заволодіння чужим майном, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, шляхом зламу дверного замка та пошкодження дверей, проник в квартиру АДРЕСА_2 та скориставшись відсутністю інших мешканців квартири, викрав чуже майно, а саме телевізор марки TV LCD 22 LG 22LH2000, вартість якого, згідно висновку експерта №11/711 від 16.10.2019 року становить 2046,67 грн (дві тисячі сорок шість гривень шістдесят сім копійок), що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим завдав потерпілій ОСОБА_6 матеріального збитку на суму 2046,67 грн. (дві тисячі сорок шість гривень шістдесят сім копійок), після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник та в той же день близько 12 год. 49 хв. здав вказаний телевізор до Ужгородського відділення ПТ «Ломбард Фінанс», що знаходиться за адресою Закарпатська область м. Ужгород вул. Заньковецька, будинок 77.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протокол огляду місця події від 23.09.2019 року, протокол прийняття заяви про вчинення КП; протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 від 24.09.2019 року; протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; листом з Ужгородського відділення ПТ «Ломбард «Фінанс» про те, що ОСОБА_5 23.09.2019 року близько 12:49 год. здав телевізор марки TV LCD 22LG 22LH2000 у вищевказаний ломбард; протокол додаткового допиту потерпілого; висновок експерта від 16.10.2019 року №11/711; вимога УІТ ГУНП в Закарпатській області.

Відповідно до вимоги УІТ ГУНП в Закарпатській області від 24.09.2019 ОСОБА_5 є раніше судимим вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.11.2018 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України до 3 років позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання із встановленням іспитового строку терміном 1 рік. Вирок набрав законної сили 18.12.2018.

Крім того, ОСОБА_5 являється обвинуваченим у кримінальному провадженні №0002345 від 29.07.2019 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, який відноситься до категорії тяжких і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, а тому орган досудового розслідування не виключає можливості, що ОСОБА_5 з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання вчинення підозрюваним ОСОБА_5 будь-якої з вищеописаних дій, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, за допомогою якого може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого ним кримінального правопорушення.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики передбачені ст.177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали внесеного клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто, із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Слідчим суддею враховуються вимоги пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), а також пункту 1 частини 1 статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, згідно з яким слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

З матеріалів клопотання слідує, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 Кримінального кодексу України, тобто крадіжка, поєднана з проникненням у житло.

Відповідно до ст.12 КК України, злочин за ч.3 ст.185 Кримінального кодексу України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому злочину підтверджується: витягом з ЄРДР за № 0003048 від 24.09.2019 року, повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 30.10.2019 року, протоколом огляду місця події від 23.09.2019 року, протоколом прийняття заяви про вчинення КП; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 24.09.2019 року; протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; листом з Ужгородського відділення ПТ «Ломбард «Фінанс» про те, що ОСОБА_5 23.09.2019 року близько 12:49 год. здав телевізор марки TV LCD 22LG 22LH2000 у вищевказаний ломбард; протоколом додаткового допиту потерпілого; висновком експерта від 16.10.2019 року №11/711;

При розгляді клопотання слідчим суддею також оцінено особу підозрюваного ОСОБА_5 , який офіційно ніде не працює, має незадовільний майновий стан, раніше притягався до кримінальної відповідальності за аналогічне діяння, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, а вчинив новий умисний злочин.

Враховуючи зазначене, а також тяжкість вчиненого підозрюваним злочину, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_5 з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчинити інше кримінальне правопорушення, що в свою чергу, свідчить про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На думку суду, з огляду на вказані вище обставини, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи ОСОБА_5 .

Відповідно до ч.3 та ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених названим Кодексом. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Приймаючи до уваги обставини вчиненого злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , зокрема те, що злочин передбачений ч.3 ст. 185 КК України відносить до тяжких злочинів, вважаю за можливе при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог ч.5 ст.182 КПК України, у розмірі 55 (п`ятдесят п`ять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 105 655 грн., оскільки саме цей розмір застави буде помірним для підозрюваного та достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави на ОСОБА_5 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; здати до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176, -178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макіївка, Донецька область та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, тимчасово не працюючого, не одруженого, раніше судимого, підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.3 ст.185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 (шістдесят) днів, а саме до 14 год. 55 хв., 28 грудня 2019 року.

Строк тримання ОСОБА_5 під вартою рахувати з моменту його фактичного затримання з 14 год. 55 хв., 30 жовтня 2019 року.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків передбачених КПК України, - в розмірі (п`ятдесят п`ять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 105 655 грн.

Роз`яснити, що підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

- здати до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1