Справа № 462/6177/19
провадження 1-кс/462/2398/19
У Х В А Л А

01 жовтня 2019 року м.Львів

Слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002945 від 25.09.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, про арешт майна,
встановив:
Слідчий Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Залізничного відділу Львівської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_4 , звернулася в суд з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: мобільний телефон марки «Ergo», IMEI: НОМЕР_1 , із карткою мобільного оператора «лайфселл», з абоненським номером НОМЕР_2 який належать ОСОБА_5 . Крім цього просить поновити строк для звернення до суду, оскільки такий пропущений з поважних причин, а саме через те, що огляд місця події проводився 25.09.2019 року, а 26.09.2019 року слідчий проводив слідчі дії, а саме повідомлення про підозру, допит підозрюваного, а тому не було фізичної можливості звернутись із клопотанням про накладення арешту у строк, передбачений законом.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що дане майно виявлене і вилучене під час особистого обшуку в ході затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 25.09.2019 року та відповідно до ч.1 ст.98 КПК України визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002945.
Слідчий суддя вважав за можливе розглядати клопотання за відсутності слідчого, з огляду на вимоги ч.1 ст.172 КПК України і приймаючи до уваги підставне прохання слідчого з цього приводу, викладене у клопотанні.

Також дане клопотання можливо розглянути за відсутності володільця майна ОСОБА_5 , який будучи повідомлений про час та місце розгляду, в судове засідання не з`явився, натомість подав заяву, в якій просить розглядати клопотання за його відсутності.

Дослідивши клопотання і додані до нього матеріали, перевіривши матеріали кримінального провадження № 0002945, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0002945, 25.09.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч.1 ст.259 КК України.

Відповідно до матеріалів клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 25.09.2019 року, близько 21.07 год., ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні для самообслуговування клієнтів «Ощадбанку» на вул. Патона, 4 у м.Львові, діючи умисно, достовірно знаючи та усвідомлюючи, що поширена ним інформація є неправдивою, зателефонував на лінію «102» з мобільного телефону «Ergo» з абонентським номером НОМЕР_2 , повідомивши завідомо неправдиву інформацію про загрозу вибуху у вказаному приміщенні банку, що призвело до порушення громадської безпеки та безпідставного відволікання сил і засобів спеціальних служб для перевірки вказаного повідомлення.
25.09.2019 року при особистому обшуку в ході затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, було вилучено мобільний телефон марки «Ergo», IMEI: НОМЕР_1 , із карткою мобільного оператора «лайфселл».

Частиною 2 ст.168 КПК України визначено, що під час обшуку, огляду може здійснюватися тимчасове вилучення майна.
Відповідно до вимог ст.ст. 236, 237 КПК України при обшуку, огляді слідчий, прокурор має право тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно з ч.1 ст.167, ч.5 ст.171 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Дослідженням матеріалів клопотання встановлено, що таке подано 27.09.2019 року, тобто з пропущеним строком, визначеним ч.5 ст.171 КПК України.

У клопотанні слідчий просить поновити пропущений строк для подачі клопотання про арешт майна, оскільки 26.09.2019 року слідчим проводилися слідчі дії, а саме повідомлення про підозру, допит підозрюваного, а тому не було фізичної можливості звернутись із клопотанням про накладення арешту у строк, передбачений законом.

З огляду на те, що процесуальний строк, визначений КПК України для звернення слідчого з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна пропущено з поважних причин, при цьому, слідчим порушено питання про поновлення пропущеного строку, то слідчий суддя в силу положень ст. 117 КПК України вважає за необхідне поновити такий строк.

Стаття 167 КПК України дає визначення критеріїв, яким повинно відповідати тимчасово вилучене при обшуку майно. Так, згідно ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, щодо яких є достатні підстав вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Зазначений перелік критеріїв є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.
Тому, зважаючи на положення ст.ст. 167, 237 КПК України, тимчасово вилучатися можуть лише речі та документи, які відповідають критеріям, визначеним у ч.2 ст.167 КПК України. Інші речі під час обшуку не можуть бути тимчасово вилучені. А отже у випадку тимчасового вилучення під час обшуку у підозрюваного речей, слідчий повинен при зверненні до слідчого судді з клопотанням про арешт майна навести переконливі мотиви, що зазначені речі відповідають критеріям ч.2 ст.167 КПК України та може ставити питання про їх арешт лише з правових підстав, що визначені у ч.2 ст.170 КПК України. Посилатися на інші правові підстави слідчий не може, оскільки, якщо речі не відповідатимуть критеріям ч.2 ст.167 КПК України, вони будуть вважатися такими, що вилучені та зберігаються органом досудового розслідування поза дозволеним законом порядком. Відповідно слідчий суддя не може розглядати таке майно як предмет арешту і накладати на нього арешт.
У відповідності до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як вбачається із постанови слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 від 26.09.2019 року майно, на яке просить накласти арешт слідчий, визнане речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002945.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно з ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч.2 ст.167 КПК України.
Таким чином, з огляду на положення ч.2 ст.167, ч.2 ст.170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Враховуючи викладене та беручи до уваги, що вказані у клопотанні речі вилучені під час особистого обшуку в ході затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, мають статус тимчасово вилученого майна та відповідають критеріям, визначеним у ч.2 ст.167 КПК України, слідчим доведено, що у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що дані речі є речовими доказами, можуть бути приховувані, пошкоджені, зіпсовані, втрачені, знищені, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт є обґрунтованим і підлягає задоволенню, оскільки встановлено наявність для цього правових підстав.

Керуючись ст.ст. 117, 131, 132, 167, 170-173, 236, 309 КПК України, слідчий суддя -

постановив:
Клопотання слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002945 від 25.09.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, про арешт майна задовольнити.

Поновити пропущений строк для звернення до суду.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Ergo», IMEI: НОМЕР_1 , із карткою мобільного оператора «лайфселл», які належать ОСОБА_5 та які були вилучені 25.09.2019 року при особистому обшуку в ході затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосереднього до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1