11.06.2019
Справа №642/3654/19
Провадження №1-кс/642/2228/19
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

11 червня 2019 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні розглянувши винесене в кримінальному провадженні № 0001205 від 14.05.2019, за ознаками складу злочину передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, суд -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

Вивченням клопотанням із долученими до нього додатками встановлено, що до Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що у період часу з 12 год. 00 хв. до 16 год. 30 хв. 13.05.2019 невстановлена особа проникла у домоволодіння АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала його майно.

14.05.2019 СВ Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківській області, згідно чинного законодавства, за даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0001205.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 показав, що 13.05.2019 вранці він з жінкою виїхав з дому та направився на роботу, а в будинку залишалась їх дочка, яка близько 12 год. також залишила будинок. Близько 16 год.30 хв. він повернувся додому та виявив, що віконна рама першого поверху будинку пошкоджена та відчинена, у самому будинку безлад та зникло його майно.

Допитана під час розслідування у якості свідка ОСОБА_5 показала, що 13.05.2019 вранці її батьки поїхали на роботу, а вона до 12 год. залишалась вдома, після чого пішла по справах. Ввечері вона повернулась додому та виявила у будинку безлад, а від батька їй стало відомо, що з будинку пропали речі. Під час огляду кімнат вона виявила відсутність камери, на якій були відеозаписи з членами її родини.

06.06.2019 під час проведення огляду ділянки місцевості поблизу будинку № 1 по вул. Маршала Маліновського у м. Харкові було виявлено та вилучено автомобіль «Черрі амулет» реєстраційний номер НОМЕР_1 чорного кольору, в якому виявлено та вилучено камеру «4K ULTRA HD».

Вилучення вказаних предметів обумовлено тим, що вони можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а саме можуть містити інформацію про скоєння кримінального правопорушення.

Слідчий в судове засідання не з`явилась. Подала заяву про розгляд клопотання без її участі, та просила його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 подав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення клопотання не заперечував.

Представник користувача майна адвокат ОСОБА_6 подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, проти задоволення клопотання заперечував, вважав його не обґрунтованим.

Суд, дослідивши матеріали клопотання вважає, що воно задоволенню підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання слідчого стосується накладення арешту на тимчасово вилучене майно: автомобіль «Черрі амулет» реєстраційний номер НОМЕР_1 чорного кольору, в якому виявлено та вилучено камеру «4K ULTRA HD», який обумовлено тим, майно може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а саме можуть містити інформацію про скоєння кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч. 2 вказаної статті тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно ч. 2ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Разом з тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

В силу вимог ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норму закону.

У відповідності до п. 1 ч. 2ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна є видом втручання у право на мирне володіння майном, що закріплено у ст.1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини втручання у це право має мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Зазначені вимоги у контексті застосування заходів забезпечення кримінального провадження вимагаються визначення статусу суб`єкта, майно якого підлягає арешту у кримінальному провадженні та законної мети здійснення такого обмеження відповідного права.

Згідно до вимог ст. ст.7,16 КПК України загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На обґрунтування клопотання слідчий посилався на те, що підставою для накладення арешту на майно є те, вказаний автомобіль є майном, на якому можливо збережені сліди вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, відсутності пред`явлення будь-яким особам підозри у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, інших обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не є обґрунтованим, оскільки слідчим всупереч вимогам ч. ч. 1-4 ст.170, ч. 3 ст.171 КПК України не вказано підстави і мету арешту, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Крім того, в матеріалах клопотання слідчого відсутні не лише достатні, а і належні та допустимі докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розміру шкоди, обґрунтування співрозмірності обмеження права власності на наслідків арешту майна; відсутні відомості щодо пред`явлення будь-кому підозри у кримінальному провадженні, відсутній і цивільний позов.

Відповідно до ч. 1ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищевказане, слідчий суддя приходить, що в задоволенні клопотання про арешт автомобіля слід відмовити.

Що стосується вилученої камери «4K ULTRA HD», яка є предметом злочину, то в цієї частині клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч.3 ст.173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 267, 170, 172-173 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні розглянувши винесене в кримінальному провадженні № 0001205 від 14.05.2019, за ознаками складу злочину передбаченого ч.3 ст. 185 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на майно камеру «4K ULTRA HD».

В задоволенні клопотання про накладення арешту на автомобіль «Черрі амулет» реєстраційний номер НОМЕР_1 чорного кольору відмовити.

Негайно повернути вилучене майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення

Слідчий суддя ОСОБА_1