справа № 631/1000/19
провадження № 1-кс/631/422/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2019 року селище міського типу Нова Водолага

Слідчий суддя Нововодолазького районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

власника майна ОСОБА_4

представника власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області клопотання начальника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області юриста 1 класу ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України про арешт вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

До Нововодолазького районного суду Харківської області 07 жовтня 2019 року звернувся начальник Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 із клопотанням про арешт вилученого майна, яке складене 07 жовтня 2019 року й зареєстроване із внесенням до автоматизованої системи документообігу суду за вхідним № 7080/19-вх від 07 жовтня 2019 року.

В обґрунтування клопотання начальник Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 посилається на те, що у провадженні Слідчого відділу Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управляння Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України.

Вказане кримінальне провадження розпочате на підставі повідомлення зі служби «102» про те, що в Нововодолазькому районі, Харківської області неподалік села Рябухіне в лісі невідомі випилюють дерева, яке надійшло до чергової частини Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управляння Національної поліції в Харківській області 12 вересня 2019 року.

Відповідно до рапорту інспектора СРПП Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управляння Національної поліції в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_6 , встановлено, що був здійснений виїзд СРПП за вказаним повідомленням, під час якого в лісі виявлено автомобіль марки «Газель» державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , який на думку сторони обвинувачення, може бути причетним до незаконної порубки лісу.

У рамках зазначеного кримінального провадження, на підставі ухвали слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 26 вересня 2019 року по справі № 631/1000/19 (провадження № 1-кс/631/411/19), у період часу з 07 годин 58 хвилин до 09 години 34 хвилини 27 вересня 2019 року було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення якого, на території подвір`я, а також надвірних спорудах, виявлено та вилучено:

- бензопилу, синього з оранжевим кольорів, на корпусі якої відсутня назва та інші позначки;

- електропилу «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору;

- електропилу «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору;

- бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою;

- бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів;

- бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою.

Як зазначив прокурор, метою проведення обшуку вищезазначеного домоволодіння було вилучення бензопил, які прямо були зазначені в ухвалі слідчого судді на проведення обшуку

Вищезазначені предмети, постановою заступника начальника СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Посилаючись на те, що вилучені під час обшуку домоволодіння ОСОБА_4 бензопили та електропили є речовими доказами та необхідні для їх подальшого дослідження, а саме проведення судових експертиз, таких як судово трасологічна експертиза, судова експертиза паливно мастильних матеріалів та інших, для запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи використання, тому виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.
У судовому засіданні начальник Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 клопотання про арешт майна від 07 жовтня 2019 року підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити, вказавши що вилучене під час обшуку майно необхідне органу досудового розслідування для подальшого проведення експертних досліджень, оскільки вказані речі є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Наголосив на тому, що вилучені під час обшуку речі, а саме пили, були безпосередньо зазначені в ухвалі слідчого судді про дозвіл на проведення обшуку домоволодіння, яке належить ОСОБА_4 , а отже з урахуванням приписів частини 7 статті 236 Кримінального процесуального кодексу України не є тимчасово вилученим майном.

Вилучення вищевказаних предметів обумовлено тим, що вони можливо є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди скоєння кримінального правопорушення, отже являються речовими доказами по даному кримінальному провадженню.
Крім того, як зазначив прокурор, незастосування тимчасового позбавлення можливості ОСОБА_4 відчужувати та використовувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи перетворення вказаного майна, що може перешкодити встановленню істини по справі.
Також прокурор акцентував увагу суду, що після проведення усіх експертних досліджень буде розглянуте питання щодо повернення вилученого майна власнику.
Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 (особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником) адвокат ОСОБА_5 , який діє на підставі договору про надання правничої допомоги № 26, укладеного 04.10.2019 року між ним та ОСОБА_4 , а також свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 3645, виданого 10.11.2010 року Головою Донецької обласної кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_8 на підставі рішення № 16 від 10.11.2010 року, до слідчого судді з`явився, проти задоволення клопотання сторони обвинувачення про арешт вилученого майна категорично заперечував, посилаючись на порушення органом досудового слідства строків звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна відповідно до частини 5 статті 171 Кримінального процесуального кодексу України.

Також адвокат наголосив, що в матеріалах кримінального провадження відсутні будь які підстави для тимчасового вилучення бензопил взагалі, визнання їх речовими доказами чи накладання арешту. На даний час жодній особі, у тому числі й ОСОБА_4 не повідомлено про підозру.

Крім того, ОСОБА_5 зазначив, що у слідчого та прокурора було достатньо часу для призначення експертизи в рамках даного кримінального провадження та звернення з відповідним клопотанням до слідчого судді, чого досі не було зроблено стороною обвинувачення.

В даному випадку, на думку захисника, наклавши арешт на бензопили ОСОБА_4 буде порушення його право на вільне володіння майном. При цьому адвокат звернув увагу суду, що під час проведення обшуку домоволодіння, ОСОБА_4 добровільно повідомив працівників поліції, що бензопили знаходяться на подвір`ї, що свідчить про відсутність намірів їх приховання, перетворення чи знищення.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт володілець майна ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, власника майна та його захисника, дослідивши надані суду документи, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Як вбачається з наданих до суду матеріалів, відомості про вчинення зазначеного кримінального правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 вересня 2019 року під № 0000371 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України.

Відповідно до змісту витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000371, зареєстрованого 13 вересня 2019 року о 17 годині 08 хвилин 31 секунду, сформованого начальником Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_3 вбачається, що на підставі усної заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що надійшла 12 вересня .2019 року, зареєстроване кримінальне провадження, яке має правову кваліфікацію, передбачену частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, про те, що 12.09.2019 року надійшло повідомлення, що невідомі особи здійснюють незаконну порубку лісу неподалік села Рябухіне, Нововодолазького району Харківської області. Слідчими у цьому провадженні є: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

З протоколу огляду місця події, складеного 13 вересня 2019 року слідчим СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_10 в присутності понятих ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , за участі спеціаліста мастера лісу ОСОБА_15 , вбачається, що 13 вересня 2019 року було проведено огляд місця події, а саме ділянки лісу, яка розташована між селами Василівське Нововодолазького району Харківської області та Рябухіне Нововодолазького району Харківської області, урочище «Бронь», 3 квартал, 4 виділ, де виявлено 18 штук свіжо спиляної деревини породи дуб.

Ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 26 вересня 2019 року було надано дозвіл на проведення обшуку житлового будинку та надвірних будівель й споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 з метою виявлення та вилучення знаряддя та предмету вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, а саме: бензопил, інструментів для порубки лісу, а також незаконно порубленої деревини.

27 вересня 2019 року було проведено обшук житлового будинку та надвірних будівель й споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві власності ОСОБА_4 , в ході якого було виявлено та вилучене майно, зазначене в ухвалі суду, а саме: бензопилу, синього з оранжевим кольорів, на корпусі якої відсутня назва та інші позначки; електропилу «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору; електропилу «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору; бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою; бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів; бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою.

З копії постанови заступника начальника СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_7 від 27 вересня 2019 року вбачається, що вилучені в ході обшуку предмети були визнані в якості речових доказів по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року, а саме: бензопилу, синього з оранжевим кольорів, на корпусі якої відсутня назва та інші позначки, електропилу «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору, електропилу «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору, бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою, бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів, бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою.

Пункт 18 частини 1 статті 3 Кримінального процесуального кодексу України визначає слідчого суддю як суддю суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Вказаний контроль здійснюється ним в тому числі й шляхом вирішення питань, пов`язаних з обмеженням конституційних прав і свобод таких осіб.
Конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (стаття 64 Основного Закону України).

Відповідно до статті 16 Кримінального процесуального кодексу України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження також здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим кодексом.

Розглядаючи клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, слідчий суддя враховує, що завданням кримінального провадження, згідно статті 2 Кримінального процесуального кодексу України, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Також постановляючи ухвалу, слідчий суддя бере до уваги, що одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені статтею 131 Кримінального процесуального кодексу України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.
Згідно приписів частини 1 і пункту 7 частини 2 статті 131, а також частини 1 і 2 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України, заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, застосовуються на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до вимог частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами статті 132 зазначеного кодифікованого закону України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;
- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;
- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
Стаття 98 Кримінального процесуального кодексу України визначає, що відноситься до речових доказів та мовить, що ними є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пункту 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Тобто, майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання тощо) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому посилання захисника власника майна на те, що в даному кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру та відповідно не може бути накладено арешт на майно особи, яка не має статусу підозрюваного, є помилковим.
Арешт майна з підстави передбаченої пунктом 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вилучене 27 вересня 2019 року майно, а саме бензопила синього кольору з оранжевим кольорів, на копусі якої відсутні назва та інші позначки, бензопила «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою, бензопила «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів та бензопила «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, є можливим знаряддям вчиненого кримінального правопорушення та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже й підлягає арешту.
Суд вважає, що не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню об`єктивної істини, оскільки існує ризик того, що у разі не накладення арешту є можливість відчужити, змінити, переробити (наприклад, замінити цепок на бензопилах тощо), зіпсувати чи передати вищевказане майно іншим особам до закінчення досудового розслідування.
Також вирішуючи питання щодо арешту майна суд враховує приписи частин 1 та 2 статті 8 Кримінального процесуального кодексу України відповідно до яких кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності втручання, який орієнтує на те, що мета процесуальних дій має бути суспільно вагомою, для досягнення певної мети, органи влади не можуть накладати на громадян зобов`язання, які перевищують установлені межі необхідності.

У Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Зокрема необхідне дотримання справедливого балансу між публічними (держави, суспільства загалом) та приватними (особи, організації чи групи осіб) інтересами.
Частиною 1 статті 13 Конституції України імперативно встановлено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Як вбачається зі статті 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу, що витікає з положень статті 7 Лісового кодексу України.
Таким чином, з огляду на ту обставину, що досудове розслідування здійснюється за фактом незаконної порубки лісу дерев породи «дуб», які є об`єктом права власності Українського народу, слідчий суддя вважає, що втручання органу досудового розслідування в права фізичної особи ОСОБА_4 шляхом подачі клопотання про арешт вилученого під час обшуку майна є співмірним з метою, досягнення якої передбачено Кримінальним кодексом України.
Вимоги клопотання, на даному етапі досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження та встановлення обєктивної істини по справі.
Згідно із частиною 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Як передбачено частиною 1 сатті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Здійснюючи системний аналіз правового змісту часини 7 статті 236, часини 1 статті 98 та частини 2 статті 168 Кримінального процесуального кодексу України, де вказано, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку або огляду, можливо зробити висновок відносно того, що речі і документи, вилучені при проведенні обшуку, мають один із двох процесуальних статусів:

1) речі та документи, які входять до переліку щодо якого прямо надано дозвіл на їх відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, і

2) речі та документи, які не входять до цього переліку, тобто тимчасово вилучене майно, яке перебуває у такому статусі відповідно до частини 1 статті 167 Кримінального процесуального кодексу України до вирішення питання про його арешт або повернення.

В даному випадку ухвалою слідчого судді Нововодолазького районного суду Харківської області від 26 вересня 2019 року було надано дозвіл на проведення обшуку саме з метою виявлення та вилучення бензопил та інструментів для порубки лісу, а отже вилучені речі не є тимчасово вилученим майном в розумінні статті 167 Кримінального процесуального кодексу України.

При цьому визнання речовими доказами можливо лише вилучених речей і документів, які входили до переліку щодо якого судом прямо надано дозвіл на їх відшукування в ухвалі, що й мало місце в даному випадку.

Вперше клопотання про арешт вилученого майна надійшло до суду за допомогою засобів поштового зв`язку 01 жовтня 2019 року із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/1000/19 (провадження № 1-кс/631/415/19) та відповідно до ухвали слідчого судді від 04 жовтня 2019 року було повернутестороні обвинувачення із встановленням строку в 72 години для усунення виявлених недоліків (до 07.10.2019 року до 11 години 00 хвилин).

Вказане клопотання було направлено слідчим на наступний робочий день після проведення обшуку та вилучення майна, який припав на понеділок 30 вересня 2019 року.

Клопотання, що є предметом розгляду, надійшло до суду 07 жовтня 2019 року, зареєстроване за вхідним № 7080/19-вх від 07.10.2019 року о 10 годині 54 хвилини 17 секунд, із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/1000/19 (провадження № 1-кс/631/422/19), тобто у строк встановлений ухвалою від 04 жовтня 2019 року.
Підсумовуючи вищезазначене, слід дійти висновку, що стороною кримінального провадження, яка звернулася з клопотанням, доведено необхідність накладення арешту на частину вилученого майна, а саме бензопилу синього кольору з оранжевим кольорів, на копусі якої відсутні назва та інші позначки, бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою, бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів та бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою, враховуючи те, що наведені речі є речовими доказами по справі та необхідні для їх подальшого експертного дослідження, тому з метою запобігання їх знищення та пошкодження чи перетворення на них слід накласти арешт.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одних із яких є накладення арешту на майно.
Зазначений захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна є тимчасовим заходом та у випадку, якщо наявність зв`язку між арештованим майном та розслідуваним кримінальним правопорушенням у межах досудового розслідування буде спростована, або буде встановлено відсутність складу чи події злочину, а так само стороною обвинувачення у розумні строки, відповідно до статті 28 Кримінального процесуального кодексу України, не будуть вжиті належні заходи для встановлення та перевірки відповідних обставин, особа власник майна наділена правом ініціювати в порядку статті 174 Кримінального процесуального кодексу України питання про скасування накладеного арешту.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (частина 1 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України).

Разом з цим, слідчим суддею встановлено, що окрім бензопил, що були вилученні під час обшуку домоволодіння ОСОБА_4 , проведеного 27 вересня 2019 року, слідчим СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, були також вилучені дві електропили: «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору та «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 13 вересня 2019 року вбачається, що на місцевості, де були виявлені свіжо спиляні деревини породи дуб не має джерел електропостачання, від яких можливо здійснення живлення для роботи електропил.

Необхідність накладання арешту на електропилу «Електромаш» ПЦ-2300, сірого кольору та електропилу «Витязь» ПЦ-2200, блакитного кольору. в рамках кримінального провадження, матеріалами клопотання об`єктивно не підтверджено. У зв`язку з чим клопотання прокурора в цій частині задоволенню не підлягає.
На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 1, 3, 7, 9, частинами 1 та 3 статті 21, статтями 22, 26, 36, частиною 2 статті 64-2, статтями 98, 110, 131, 132, 170 175, 309, 369 372 статтями 532 та 533 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області юриста 1 класу ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000371 від 13 вересня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 Кримінального кодексу України, про арешт вилученого майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 27 вересня 2019 року території домоволодіння, а саме будинку, подвір`я та надвірних будівель і споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_4 на праві власності, а саме:
- бензопилу синього кольору з оранжевим кольорів, на копусі якої відсутні назва та інші позначки;
- бензопилу «Stihl» S-440, оранжевого кольору з чорною ручкою;

- бензопилу «Минск» БП-45-4.7, чорного з синім кольорів;

- бензопилу «Stihl» МS-462-С-М, оранжевого кольору з чорною ручкою, шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження.
Місцем зберігання арештованого майна визначити Нововодолазьке відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управляння національної поліції в Харківській області, що знаходиться за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, селище міського типу Нова Водолага, вулиця Воскресінська, будинок № 1, зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів Україні від 19 листопада 2012 року № 1104 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
На час арешту майна заборонити вчиняти будь які дії, спрямовані на відчуження, використання в господарській діяльності та розпорядження арештованим майном.

Контроль за виконання ухвали покласти на начальника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області та СВ Нововодолазького відділення поліції Первомайського відділу поліції Головного управляння національної поліції в Харківській області.

В іншій частині клопотання відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами, що були відсутні при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.
У відповідності до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України ухвала про арешт майна виконується негайно.
Роз`яснити, що арешт майна, відповідно до положень стаття 174 Кримінального процесуального кодексу України, може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Повний текст ухвали проголошений 11 жовтня 2019 року о 16 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя: ОСОБА_1