печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 вересня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

представника власника майна ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора групи прокурорів Генеральної прокуратури України у кримінальному провадженні прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004094 та поновлення строку для подання такого клопотання,

ВСТАНОВИВ:
03 вересня 2019 року до провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора групи прокурорів Генеральної прокуратури України у кримінальному провадженні прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке вилучено 22.08.2019 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2019, в ході проведення обшуку у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_5 , а саме:

- мобільний телефон марки «Xiaomi» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 , оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар».

Обґрунтовуючи внесене клопотання прокурор вказав, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004094 від 27.12.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що директор Департаменту оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності Фонду державного майна України ОСОБА_6 , керівник ТОВ «Ві Ай Пі Департамент» () ОСОБА_7 , керівник ПП «Інформаційно-консалтинговий центр АСБОУ» () ОСОБА_8 , голова правління Всеукраїнської громадської організації «Асоціація Спеціалістів банківської оцінки України» () ОСОБА_9 , співробітник ТОВ «Оціночна компанія Аргумент» () та ПП «Аргумент» () ОСОБА_10 , керівник ТОВ «Акцепт Онлайн» () ОСОБА_11 , керівник ТОВ «Про закупівлі» () ОСОБА_12 та головний бухгалтер операторів авторизованих електронних майданчиків, а саме: ПП «Ві Ай Пі Департамент», ПП «Інформаційно-консалтинговий центр АСБОУ», ТОВ «Акцепт Онлайн», ТОВ «Про Закупівлі», ПП «Аргумент», ТОВ «Оціночна компанія Аргумент» ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з іншими невстановленими на теперішній час особами, в порушення чинного законодавства України, розробили схему розтрати державного майна України шляхом авторизації на ринку оцінювання електронних майданчиків, підконтрольних приватним суб`єктам господарської діяльності, для подальшого упровадження останніми схеми мінімізації оподаткування учасників оціночної діяльності, внаслідок чого державі спричинені збитки в особливо великих розмірах.

Так, відповідно до п. 5 наказу Фонду державного майна України від 17.05.2018 № 658 «Про затвердження Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку» прийнято рішення про введення в експлуатацію Єдиної бази даних звітів про оцінку з модулем електронного визначення оціночної вартості подібного до об`єкта оцінки майна та рішення щодо авторизації електронного майданчика.

Наказами заступника Голови Фонду державного майна України ОСОБА_13 № 956 від 17.07.2018 авторизовано електронний майданчик «ОЦІНКА.online», оператором якого є ТОВ «Ві Ай Пі Департамент», № 1027 від 01.08.2018 авторизовано електронний майданчик «ЕКСПРЕС ОЦІНКА», оператором якого є ТОВ «Акцент Онлайн», № 1028 від 01.08.2018 авторизовано електронний майданчик «ПРОФЕСІЙНА ОЦІНКА», оператором якого є ТОВ «Про Закупівлі», № 1122 від 29.08.2018 авторизовано електронний майданчик «РЕЄСТР ОЦІНКИ», оператором якого є ПП «Інформаційно-консалтинговий центр АСБОУ».

Лише вивченням окремих звітів, внесених до вказаної бази, встановлено, що у період з 18.07.2018 по 02.09.2018 ТОВ «Оціночна компанія Аргумент» та ПП «Аргумент» з метою мінімізації оподаткування учасників угод підготовлено та внесено до вказаної бази звіти про оцінку з недостовірними характеристиками об`єктів оцінки, чим суттєво занижено їхню фактичну вартість.

Згідно висновку ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» від 10.10.2018 встановлено, що в результаті внесення ТОВ «Оціночна компанія Аргумент» недостовірних даних до вказаної бази звітів, державним бюджетом України недоотримано податкових платежів на суму 502535 гривень.

Потурання та приховування протиправної діяльності ТОВ «Оціночна компанія Аргумент» та ПП «Аргумент» здійснюється, зокрема, з боку директора Департаменту оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності Фонду державного майна України ОСОБА_6 до кола службових обов`язків яких входить виявлення вищевказаних фактів.

Відповідно до абзаців першого п`ятого, дванадцятого пункту 5 частини першої статті 5 Закону України «Про Фонд державного майна України», ФДМУ у сфері оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності здійснює: державне регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності; контроль за виконанням суб`єктами оціночної діяльності та оцінювачами вимог законодавства; контроль за дотриманням єдності методичного та організаційного забезпечення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності; веде у визначеному ним порядку Державний реєстр оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, які здійснюють оцінку майна, майнових прав і провадять професійну оціночну діяльність за відповідними напрямами (спеціалізаціями).

Водночас, директор Департаменту оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності ФДМУ ОСОБА_6 , не здійснюючи належного виконання своїх функцій по контролю за суб`єктами оціночної діяльності, надає інформацію з Єдиної бази звітів з оцінки майна в електронному вигляді до ПП «Аргумент» та ТОВ «Оціночна компанія Аргумент», в особі ОСОБА_10 , для аналізу та виявлення останніми недобросовісних оцінювачів, які за грошову винагороду вносять занижені показники вартості об`єктів оцінки.

За наявною інформацією, ОСОБА_10 передав ОСОБА_6 список зазначених недобросовісних суб`єктів оціночної діяльності у кількості 50 одиниць. У подальшому до 20 суб`єктів оціночної діяльності ФДМУ застосовано заходи впливу відповідно до вищевказаних вимог законодавства України. Також, ОСОБА_10 за вказівками ОСОБА_9 готує інформацію про зазначені факти, передає її ОСОБА_6 для подальшого оприлюднення на офіційному сайті Фонду державного майна України.

В свою чергу, службові особи ТОВ «Оціночна компанія аргумент» та ПП «Аргумент» у змові з ОСОБА_6 та іншими невстановленими службовими особами ФДМУ, умисно приховують інформацію про власну протиправну діяльність у вигляді внесення недостовірних даних до звітів про оцінку майна та заниження вартості об`єктів оцінки з метою ухилення від відповідальності у вигляді припинення доступу до Єдиної бази звітів про оцінку майна.

Крім цього, в рамках виконання доручення від 29.07.2019 № 15/2/2-28766-17 було проведено допит фізичної особи-підприємця ОСОБА_14 (код ДРФО НОМЕР_4 ), в ході якого встановлено, що відповідно до актів про надання послуг № UT-162 від 08.09.2018, № UT-181 від 13.09.2018, № UT-212 від 05.10.2018, № UT-214 від 05.10.2018, № UT-274 від 17.10.2018, № UT-289 від 24.10.2018, № UT-307 від 06.12.2018, № UT-114 від 29.03.2019 останнім надаються послуги для суб`єктів підприємницької діяльності ПП «Ві Ай Пі Департамент» (), ПП «Інформаційно-консалтинговий центр АСБОУ» (), ТОВ «Про закупівлі» () з продажу ліцензії для використання програмного забезпечення «1С:Бухгалтерія для України» та з надання онлайн доступу до Інтернет-ресурсу «portal.1c.eu», за допомогою якого здійснюється оновлення зазначеного програмного забезпечення.

Також, в рамках виконання зазначеного доручення було проведено допит фізичної особи-підприємця ОСОБА_15 (код ДРФО НОМЕР_5 ) встановлено, що відповідно до договору №ЕП-190618/01 від 18.06.2019 на поставку примірників програмної продукції в електронному вигляді, в т.ч. «Підприємство 8. Бухгалтерія для України», «Підприємство 8. Зарплата і управління персоналом для України» останньою здійснюється постачання вказаної програмної продукції суб`єкту підприємницької діяльності ПП «Ві Ай Пі Департамент» (), в особі директора ОСОБА_7 (акт №190619/02 від 19.06.2019 приймання-передачі примірників програмної продукції в електронному вигляді до договору № ЕП-190618/01 від 18.06.2019, акт №190619/01 від 19.06.2019 приймання-передачі примірників програмної продукції в електронному вигляді до договору № ЕП-190618/01 від 18.06.2019).

Додатково встановлено, що розробником та постачальником програмних продуктів «1С:Бухгалтерія для України» («Підприємство 8. Бухгалтерія для України», «Підприємство 8. Зарплата і управління персоналом для України») є ТОВ «1С» (РФ, м. Москва, ІНН ), до якого, відповідно указу Президента України №133 від 15 травня 2017 року введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 28 квітня 2017 року «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» застосовано персональні спеціальні економічні заходи.

Окрім цього, відповідно до 2 розділу Наказу ФДМУ від 15.05.2018 № 656/307 «Про затвердження Порядку авторизації електронних майданчиків» встановлено, що оператор авторизованого електронного майданчика повинен не використовувати програмне та апаратне забезпечення, розроблене/виготовлене суб`єктами господарювання, щодо яких застосовано персональні спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) згідно із законодавством України. У зв`язку з чим, зазначені оператори електронних майданчиків порушують вимоги чинного законодавства України.

Також, за наявною інформацією, службовими особами операторів електронних майданчиків ПП «Ві Ай Пі Департамент», ПП «Інформаційно-консалтинговий центр АСБОУ», ТОВ «Акцепт Онлайн», ТОВ «Про Закупівлі» для їх авторизації Фондом державного майна України та отримання Експертних висновків про відповідність КСЗІ вимогам нормативних документів системи технічного захисту інформації в Україні було надано підроблені, завідомо неправдиві відомості до Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та ФДМУ про невикористання у своїй робочій діяльності програмного забезпечення, до постачальників якого застосовано персональні спеціальні економічні санкції (мають походження держави-агресора РФ).

Внаслідок вчинених протиправних дій службових осіб ТОВ «Оціночна компанія Аргумент», ПП «Аргумент», директора Департаменту оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності ФДМУ ОСОБА_6 та інших невстановлених службових осіб ФДМУ, Державним бюджетом України недоотримано податкових платежів, що спричинило тяжкі наслідки.

Крім цього, відповідно до матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій проведених під час досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження (гриф яких скасовано), підтверджено факт протиправної діяльність ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_8 .

Таким чином, головний бухгалтер операторів авторизованих електронних майданчиків, а саме: ПП «Ві Ай Пі Департамент», ПП «Інформаційно-консалтинговий центр АСБОУ», ТОВ «Акцепт Онлайн», ТОВ «Про Закупівлі», ПП «Аргумент», ТОВ «Оціночна компанія Аргумент» ОСОБА_5 , може бути підозрювана у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України.

У зв`язку з цим, у органу досудового розслідування наявні достатні підстави вважати причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України, обґрунтованою.

22.08.2019 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2019, прокурором групи прокурорів Генеральної прокуратури України у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_3 проведено обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки «Xiaomi» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 , оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар».

23.08.2019 до Печерського районного суду м. Києва було подано клопотання про накладення арешту на вказане майно, вилучене під час обшуку квартири 22.08.2019.

30.08.2019 за заявою прокурора групи прокурорів Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004094 відкликано для усунення недоліків.

У встановлений чинним законодавством строк прокурором направлено до суду клопотання про арешт майна після виправлення недоліків.

Разом з цим, враховуючи, що вищевказаний мобільний телефон є знаряддям вчинення злочину, постановою прокурора визнано речовим доказом та може бути використано, як доказ у кримінальному провадженні, а досудовим розслідуванням отримано достатні дані, які дають підстави вважати, що в СМС та повідомленнях в месенджерах (Whats App, Viber, Telegram та інше), які за допомогою телефону проводить ОСОБА_5 , містяться відомості про обставини вчинення злочину розтрати державного майна України шляхом авторизації на ринку оцінювання електронних майданчиків, підконтрольних приватним суб`єктам господарської діяльності, для подальшого упровадження схеми мінімізації оподаткування учасників оціночної діяльності, внаслідок чого державі спричинені збитки в особливо великих розмірах.

У судовому засідання прокурор підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених. Просив поновити пропущений із поважних причин строк на звернення клопотання про арешт майна.

Представник власника майна ОСОБА_4 заперечив щодо задоволення вказаного клопотання. Вказав, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_16 від 17.08.2019 року не надавався дозвіл на вилучення господарсько-фінансових та бухгалтерських документів ФОП ОСОБА_17 , однак прокурором було здійснено їх вилучення. Крім того, прокурором вилучено особистий телефон та системний блок, що належить ОСОБА_5 , які не мають жодного відношення до вказаного кримінального правопорушення. Вказав, що дані, які підтверджують наявність підстав для поновлення процесуального строку для подання вказаного клопотання прокурором не надано.

Заслухавши пояснення учасників за клопотанням, та дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004094 від 27.12.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17 серпня 2019 року у справі № 757/43570/19-к надано дозвіл на проведення обшуку у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_5 , з метою відшукання речей та документів, що стосуються кримінального правопорушення.

22.08.2019 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2019, прокурором групи прокурорів Генеральної прокуратури України у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва ОСОБА_3 проведено обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_5 , під час якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки «Xiaomi» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 з абонентським номером НОМЕР_3 , оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар».

При цьому, дозвіл на вилучення вказаного мобільного телефону не надавався.

Отже, вилучені майно є тимчасово вилученим майном відповідно до положень ч. 7 ст. 236 КПК України.

Згідно з ч. 3 ст.170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього кодексу, тобто якщо воно зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, такий арешт по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Разом з тим, постанова прокурора від 23 серпня 2019 року про визнання вилученого мобільного телефону речовими доказами не мотивована. У ній не вказано, з яких мотивів прокурор виходив при вирішенні питання про визнання мобільного телефону речовими доказами, яким критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України відповідає вилучене майно, зокрема: чи воно було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, чи зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, відповідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Разом з цим, прокурором не доведено наявності у вказаному мобільному телефоні інформації, необхідної для кримінального провадження. Даних щодо проведення огляду телефону прокурором до клопотання не долучено.

При цьому, відповідно до п. 2 ч. 3. ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Отже, процесуальний закон ставить в чітку залежність застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком прокурора довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який слідчий зазначає у своєму клопотанні.

Разом з тим, згідно зі ст. 7, 16 КПК України загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Як вказано у ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання про арешт майна, слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Разом з тим, при розгляді клопотання про накладення арешту прокурором не доведено наявність будь-яких фактичних даних (доказів), відповідно до яких є необхідність у накладенні арешту на мобільний телефон та його збереження як речового доказу у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

При цьому, у матеріалах клопотання відсутні докази поважності пропуску строку для подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна. Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.08.2019 про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків, до матеріалів вказаного клопотання прокурором не долучено.

З урахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно, у зв`язку з відсутністю для цього правових підстав.

Керуючись ст. 170-173, 175, 309 КПК України,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання прокурора групи прокурорів Генеральної прокуратури України у кримінальному провадженні прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 міста Києва юриста 1 класу ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0004094 та поновлення строку для подання такого клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1