ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4707/19
Провадження № 1-кс/210/2726/19

"20" серпня 2019 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні № 0000360 від 16.08.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , звернулася до суду із клопотанням про накладення арешту на чоловічу футболку без рукавів, світло- зеленого кольору з написом на передній зовнішній частині «SPORTS», чоловічі штани спортивного типу, чорного кольору за написом «NIKE» на лівій штанині, шльопанці синього кольору із нашарування ґрунту на підошві.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000360від 16.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121КК України.

Проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено групі слідчих у складістаршого слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , старшого слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , старшого слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , слідчого СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів у складі прокурора Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_7 (старший групи), прокурора Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_8 .

В ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що 16.08.2018 року о 00.18 годині до чергової частини Криворізького РВП КВП ГУНП у Дніпропетровській області по лінії «102» надійшло повідомлення про те, що побили ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Виїздом СОГ на місце встановлено, що 14.08.2019 року близько 23.30 годин невідома особа, та на ґрунті неприязних відносин, у квартирі АДРЕСА_2 умисно спричинила ОСОБА_9 тілесні пошкодження у вигляді: ЗЧМТ, забій головного мозку 3 ст., велике контузійне вогнище у лівій лобній та скроневій частці голови, які за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпечних для життя в момент заподіяння, останнього доставлено до КЗ "Криворізька міська лікарня № 2".

16.08.2019 року слідчим в період часу з 09:30 по 12:30 годин проведено невідкладну слідчу дію, а саме огляд місця події. Місцем огляду є приміщення двокімнатної житлової квартири розташованої у двоповерховому багатоквартирному будинку, який має один під`їзд, та розташований за адресою: АДРЕСА_1 . В ході огляду було встановлено порушення обстановки житлової квартири, виявлено ознаки боротьби та сліди речовини бурого кольору у засохлому стані.

19.08.2019 року за заявою ОСОБА_10 , в період часу з 09:00 годин по 09:30 годин, проведено огляд добровільно виданих речей ОСОБА_10 , які були одягнені на ньому 14.08.2019 року під час нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , за адресою його мешкання: АДРЕСА_1 . Під час огляду оглянуто та вилучено наступні речі: чоловічу футболку, без рукавів, світло-зеленого кольору, на передній зовнішній частині якої наявний графічний горизонтальний напис «SPORTS», над яким наявний графічний малюнок чорного кольору із жовтими вставками. Також аналогічний напис «SPORTS», наявний з лівого та правого боків і розташований перпендикулярно. Під горловиною на передній частині футболки наявні 3 ґудзика. На внутрішній стороні футболки розташовано етикетку з написом «SPORTSXXL». Крім цього, в ході огляду оглянуто та вилучено чоловічі штани спортивної моделі, чорного кольору. На передній частині штанів розташовані дві кишені з протилежних боків одне від одного, які на момент огляду порожні. У передній частині лівої штанини під кишенею розташовано напис «NIKE», під яким знаходиться графічне зображення логотипу. Також, в ході огляду оглянуто та вилучено шльопанці чоловічі, синього кольору, на підошві яких виявлено нашарування ґрунту. Усі перелічені речі було вилучено та упаковано у спецпакет «Національна поліція України» № ЕХР0423452.

19.08.2019 року слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами вилучених в ході огляду від 19.08.2019 року.

Враховуючи викладене, виникла необхідність забезпечити збереження речових доказів у кримінальному провадженні:

-чоловічої футболки без рукавів, світло- зеленого кольору з написом на передній зовнішній частині «SPORTS»;

-чоловічі штани спортивного типу, чорного кольору за написом «NIKE» на лівій штанині;

-Шльопанці синього кольору із нашарування ґрунту на підошві;

З метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь?якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним в ст. 98 КПК України, тобто може бути речовим доказом. Вилучені в ході огляду: чоловіча футболка без рукавів, світло- зеленого кольору з написом на передній зовнішній частині «SPORTS»; чоловічі штани спортивного типу, чорного кольору за написом «NIKE» на лівій штанині; шльопанці синього кольору із нашарування ґрунту на підошві має значення речового доказу,та може підтвердити фак вчинення кримінального правопорушення, що мало місце 14.08.2019 року.

Враховуючи, що згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, - заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, виникла необхідність накласти арешт на перелічене тимчасово вилучене майно, з метою уникнення можливості приховання, пошкодження або передачі вказаного майна, що суттєво впливатиме на повне та об`єктивне проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню. В разі повернення переліченого майна власнику без накладення на нього арешту наявний ризик приховання чи знищення переліченого майна, що призведе до втрати речових доказів у кримінальному провадженні, та як наслідок унеможливить процес доказування в ньому.

У судовому засіданні слідчий СВ Криворізького РВП КВП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 присутня не була. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Клопотання підтримала, просила задовольнити.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Положеннями ст.ст. 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

За змістом ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Судом встановлено, що 16.08.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України (кримінальне провадження № 0000360).
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли його сліди.
Відповідно до протоколу огляду від 19 серпня 2019 року проведено огляд добровільно виданих речей ОСОБА_10 , які були одягненні на ньому 14.08.2019 року під час нанесення тілесних ушкоджнь ОСОБА_9 , оглянуто та вилучено: чоловічу футболку без рукавів, світло-зеленого кольору з написом на передній зовнішній частині «SPORTS», чоловічі штани спортивного типу, чорного кольору за написом «NIKE» на лівій штанині, шльопанці синього кольору із нашарування ґрунту на підошві. Внаслідок вилучення в ході огляду зазначеного майна, останнє набуло статусу тимчасово вилученого майна та визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.
Оскільки зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження.

Приймаючи до уваги викладене та враховуючи, що зазначені речі є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою подальшого проведення судових експертиз, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для арешту вказаного вище майна.
Таким чином, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчим доведено необхідність накладення арешту на чоловічу футболку без рукавів, світло-зеленого кольору з написом на передній зовнішній частині «SPORTS», чоловічі штани спортивного типу, чорного кольору за написом «NIKE» на лівій штанині, шльопанці синього кольору із нашарування ґрунту на підошві, з метою його збереження, недопущення знищення або приховування з метою уникнення кримінальної відповідальності, а тому клопотання підлягає до задоволення.

Оскільки судове засідання було проведено за відсутності осіб кримінального провадження, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась, що відповідає положенням ч. 4 ст.107 КПК України.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні № 0000360 від 16.08.2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, визнане речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме:

-чоловічу футболку без рукавів, світло-зеленого кольору з написом на передній зовнішній частині «SPORTS»;

-чоловічі штани спортивного типу, чорного кольору за написом «NIKE» на лівій штанині;

-шльопанці синього кольору із нашарування ґрунту на підошві, що упаковано у спецпакет «Національна поліція України» № ЕХР0423452.

Визначити місцем зберігання речових доказів: чоловічої футболки без рукавів, світло- зеленого кольору з написом на передній зовнішній частині «SPORTS», чоловічих штанів спортивного типу, чорного кольору за написом «NIKE» на лівій штанині, шльопанців синього кольору із нашарування ґрунту на підошві, упаковані у спецпакет «Національна поліція України» № ЕХР0423452, та визнані речовими доказами по кримінальному провадженню - відповідно обладнані приміщення для збереження речових доказів на території Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: м. Кривий Ріг вул. Каховська, 36.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1