печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

представника власника майна ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Проексп» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000331, -

ВСТАНОВИВ:
На розгляд слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 , що діє в інтересах ТОВ «Проексп», про скасування арешту майна, а саме банківських рахунків ТОВ «Проексп» № НОМЕР_1 в ПАТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ» МФО 380805 та № НОМЕР_2 (ел. адміністрування ПДВ) в ПАТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ» МФО 380805, що накладений ухвалою слідчого судді по справі №757/30119/19-к від 18.06.2019.

В обґрунтування вимог клопотання ОСОБА_5 посилається на те, що немає жодних підстав для накладення арешту на рахунки ТОВ «Проексп». Крім того вказала, що гроші, які знаходяться на рахунках у банку, не є доказом злочину, так як не містять ознак, передбачених ч. 1 ст. 98 КК України, не можуть підлягати конфіскації, так як дії посадових осіб підприємства не є протиправними, не можуть бути використані для забезпечення цивільного позову у зв`язку з відсутністю відповідного позову та будь-якої шкоди, зокрема, від посадових осіб ТОВ «Проексп», не можуть бути стягнуті з юридичної особи, так як не є отриманою неправомірною вигодою та не можуть бути предметом спеціальної конфіскації, так як в даному випадку відсутні будь-які підстави для застосування до правовідносин, що виникли, приписів ст. 96-2 КК України. Крім того, арешт значно ускладнює господарську діяльність товариства і спричиняє матеріальні збитки.

Представник власника майна ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор, за клопотанням якого накладено арешт, у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та вважав відсутніми підстави для його задоволення. Зазначив, що в кримінальному провадженні №0000331 розслідуються обставини привласнення аступником Міністра охорони здоров`я за попередньою змовою із службовими особами ДП «ДБЦ МОЗ України», службовими особами підконтрольних ОСОБА_6 підприємств, зокрема ТОВ «БРК Проджект Інжиніринг» та іншими невстановленими особами бюджетних коштів в особливо великих розмірах шляхом зловживання своїм службовим становищем, які виділені урядом на реалізацію державного інвестиційного проекту «Реконструкція і розширення національного інституту раку в Голосіївському районі м. Києва». Прокурор зазначає, що з вищевказаною метою службовими особами ДП «ДБЦ МОЗ України» за відсутності повних та достовірних даних про технічні умови для закупівлі, оголосили тендер на виконання розробки та корегування проектно-кошторисної документації по проекту. За результатами тендеру, проведеного з порушенням вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», ДП «ДБЦ МОЗ України» уклало договір із переможцем тендеру підконтрольним ОСОБА_7 підприємством ТОВ «БРК Проджект Інжиніринг» вартістю 27 млн.грн. В подальшому службові особи ТОВ «БРК Проджект Інжиніринг» уклало ряд договорів про виконання підрядних робіт на загальну суму понад 17 млн. грн. Вказане було зроблено з метою переведення грошових коштів у готівку. Зокрема, між ТОВ «БРК Проджект Інжиніринг» та ТОВ «Проексп» було укладено договір на виконання експертизи проекту будівництва №26-12-18/1 від 19.12.2018, сума договору 634 548 грн. Прокурор вважав безпідставними посилання представників власника майна на те, що роботи за договором були виконані вчасно та належним чином, оскільки станом на сьогодні проект будівництва ще не виготовлений, то і ТОВ «Проексп» не могло провести його експертизу. Прокурор стверджує, що ТОВ «Проексп» зловживає своїм правом на звернення із клопотаннями про скасування арешту, звертаючись із аналогічними клопотаннями неодноразово, проте жодного разу під час розгляду клопотанням про скасування арешту представниками товариства слідчим суддям так і не було надано проекту будівництва, експертизу якого, нібито, було виконано ТОВ «Проексп». На підставі викладеного вважав клопотання безпідставним та просив відмовити в його задоволенні.

Вивчивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, зокрема копію ухвали слідчого судді про накладення арешту, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Першим слідчим відділом Першого управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) Державного бюро розслідувань проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000331 від 12.02.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368 КК України.

У рамках вищевказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2019 накладено арешт на банківські рахунки, зокрема на рахунки ТОВ «Проексп» № НОМЕР_1 в ПАТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ» МФО 380805 та № НОМЕР_2 (ел. адміністрування ПДВ) в ПАТ «Райффайзен Банк АВАЛЬ» МФО 380805.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Як вбачається з ухвали слідчого судді від 18.06.2019, при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею було встановлено та враховано наявність правових підстав для арешту майна, визначено мету накладення арешту забезпечення кримінального провадження та можливе використання майна як доказу в кримінальному провадженні.

Подане представником власника майна клопотання та додані до нього матеріали не спростовують встановлені слідчим суддею при накладенні арешту на майно обставини та посилання прокурора, наведені як в обґрунтування необхідності накладення арешту при вирішенні відповідного питання слідчим суддею, так і в судовому засіданні з розгляду даного клопотання. Будь-яких інших доказів для підтвердження обставин, зазначених у клопотанні про скасування арешту майна, представником власника майна не надано.

Отже вважаю, що в силу принципу змагальності сторін представником власника майна не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, а тому клопотання слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 392 КПК України, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Проексп» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000331 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1