Справа № 761/4228/19
Провадження № 1-кс/761/3156/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000046, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,
в с т а н о в и в:
31.01.2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Київської області ОСОБА_3 , в якому ставилось питання про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 29 січня 2019 року під час огляду місця події в межах 58 км а/д «Київ-Одеса» в межах Васильківського р-ну, Київської області, а саме на: сідловий тягач «Mercedes-Benz» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_1 та на напівпричіп «Reyhanli» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_2 , що належать на праві власності CUMHURIYET MAH. ATATURK CAD. 13/1/22 REYHANLI/HATAY, та які поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, який розміщений за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Польова, №61

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що СУ ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000046, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Прокурор зазначає, що 29.01.2019 року близько 01.40 год. в межах 58 км а/д «Київ-Одеса» в межах Васильківського р-ну, Київської області водій автомобіля «Volkswagen Passat» реєстраційний номер республіки Польща НОМЕР_3 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не дотримався безпечної дистанції, допустив зіткнення керованим ним автомобілем із задньою частиною напівпричепа «Trailor SYY3» реєстраційний номер НОМЕР_4 який перебував у зчіпці із сідловим тягачем «DAF FT 95 XF 530» реєстраційний номер НОМЕР_5 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей час в попутному із вищевказаними транспортними засобами рухається сідловий тягач «Mercedes-Benz» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_1 який перебував у зчіпці з напівпричепом «Reyhanli» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який побачивши попереду себе ДТП, скерував керований ним транспортний засіб в правий відносно його напрямку руху кювет, де перекинувся на правий бік.

Внаслідок пригоди водій автомобіля «Volkswagen Passat» реєстраційний номер республіки Польща НОМЕР_3 ОСОБА_4 помер в кареті ШМД, пасажир вищевказаного автомобіля ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від отриманих травм загинув на місці пригоди, також водій сідлового тягача «Mercedes-Benz» реєстраційний номер республіки Туреччина 31RM960 який перебував у зчіпці з напівпричепом «Reyhanli» реєстраційний номер республіки Туреччина 31RM961 Безоглам Фаділ отримав тілесні ушкодження у вигляді рваної рани лівого плеча та був госпіталізований до травматологічного відділення Білоцерківської ЦРЛ.

Під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 29.01.2019 року вилучено сідловий тягач «Mercedes-Benz» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_1 , у зчіпці з напівпричепом «Reyhanli» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_2 , які поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, який розміщений за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Польова, №61.

Згідно свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_6 та № НОМЕР_7 , сідловий тягач «Mercedes-Benz» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_1 та напівпричіп «Reyhanli» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_2 , належить на праві власності CUMHURIYET MAH. ATATURK CAD. 13/1/22 REYHANLI/HATAY.

Cідловий тягач «Mercedes-Benz» реєстраційний номер республіки Туреччина 31RM960 та напівпричіп «Reyhanli» реєстраційний номер республіки Туреччина 31RM961, що належить на праві власності CUMHURIYET MAH. ATATURK CAD. 13/1/22 REYHANLI/HATAY, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки він зберіг на собі сліди, які відображають наслідки події, є об`єктом, який зберіг на собі сліди та відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, які є необхідними для проведення експертних досліджень, має суттєве значення для встановлення істини у даному провадженні, швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

Для здобуття доказів у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій та експертних досліджень з використанням даного автомобіля, які мають суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин вчинення дорожньо-транспортної пригоди та прийняття рішення за результатами досудового розслідування. Зокрема, інженерно-технічної експертизи за експертною спеціалізацією «Дослідження технічного стану транспортного засобу», інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціалізацією «Транспортно-трасологічні дослідження».

Повернення вказаного автомобіля, та його зберігання за межами спеціального майданчику для утримання транспортних засобів може призвести до їх видозмінення, ремонту та відновлювальних робіт, штучної зміни конструктивних властивостей, механічних слідів утворених внаслідок дорожньо-транспортної пригоди або відчуження на користь третіх осіб та як наслідок, це може призвести до втрати технічних властивостей автомобіля та знищення або спотворення доказової інформації, яка має суттєве значення для кримінального провадження та об`єктивного дослідження всіх обставин справи. Пошкодження на транспортному засобі, які виникли внаслідок дорожньо-транспортної пригоди є унікальними по своїй суті та мають індивідуальні ознаки характерні лише для дорожньо-транспортної пригоди яка відбулася, мають суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин дорожньо-транспортної пригоди, механізму його розвитку та в цілому для прийняття обґрунтованого та законного рішення у кримінальному провадженні.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся завчасно та належним чином. Від слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_8 надійшла заява про розгляд клопотання у його відсутність, а також підтвердження повідомлення володільця тимчасово вилученого майна про дату, час та місце проведення судового засідання.

Володілець тимчасово вилученого майна у судове засідання, також не з`явився, однак, враховуючи інформацію, надану слідчим, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Разом із цим, на переконання слідчого судді, у клопотанні належним чином не доведено той факт, що майно тимчасово вилучене 29 січня 2019 року під час огляду місця події в межах 58 км а/д «Київ-Одеса» в межах Васильківського р-ну, Київської області - сідловий тягач «Mercedes-Benz» реєстраційний номер республіки Туреччина НОМЕР_1 та на напівпричіп «Reyhanli» реєстраційний номер республіки Туреччина 31RM961, що належать на праві власності CUMHURIYET MAH. ATATURK CAD. 13/1/22 REYHANLI/HATAY, та які поміщено на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, який розміщений за адресою: Київська обл., м. Васильків, вул. Польова, №61 відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та має значення речових доказів для кримінального провадження № 0000046, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України. Так, з тексту клопотання та тексту витягу з ЄРДР вбачається, що зазначений у клопотанні автомобіль не брав безпосередньої участі у ДТП, що потягла за собою смерть осіб, а отже не містить інформації, що підлягає встановленню у ході досудового розслідування саме даного кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л в и в:
У задоволенні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000046, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 січня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України відмовити.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1