У Х В А Л А

27 грудня 2018 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника ТОВ «БЦ Трейд Континент» адвоката ОСОБА_3 , слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника ТОВ «БЦ Трейд Континент» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту з майна накладеного у кримінальному провадженні за №0004558, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.12.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло зазначене вище клопотання представника ТОВ «БЦ Трейд Континент» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту з майна накладеного у кримінальному провадженні за №0004558, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.12.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України .

26.12.2018 представник ТОВ «БЦ Трейд Континент» адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13.12.2018 у справі № 357/14658/18 на грошові кошти в сумі 1 720 000 грн., які перебувають на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 належного та відкритого в АТ «Райфайзен Банк Аваль» в м. Києві (МФО 380805), що використовується ТОВ «БЦ Трейд Континент» ().

Підставою для накладення арешту є те, що грошові кошти на рахунку у банківській установі відкритих ТОВ «БЦ Трейд Континент» отримані внаслідок протиправних фінансово-економічних механізмів. Проте, зазначені твердження не відповідають дійсності, оскільки ТОВ «БЦ Трейд Континент» є реально діючим суб`єктом господарювання, платником податків, діяльність є офіційно підтверджено, тому арешт на грошові кошти Товариства накладено безпідставно.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання з підстав, що викладені в ньому підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 проти вимог клопотання заперечував у повному обсязі.

Суд заслухавши сторони провадження, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Згідно із ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст. 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом.

Згідно положення частини другої ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Ст. 64 Констуційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків передбачених Конституцією України.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Судовим розглядом встановлено, що в проваджені слідчого Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження № 0004558 від 05.12.2018 року за ознаками злочину, відповідальність за який передбачено ч. 2 ст. 191 КК України.

Слідчий Білоцерківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 11 грудня 2018 року звернувся до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про арешт майна, у кримінальному провадженні № 0004558 від 05.12.2018 року за ознаками злочину, відповідальність за який передбачено ч. 2 ст.191 КК України, в якому просив накласти арешт на грошові кошти в сумі 1 720 000 грн., які перебувають на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 належного та відкритого в АТ «Райфайзен Банк Аваль» в м. Києві (МФО 380805), що використовується ТОВ «БЦ Трейд Континент».

13.12.2018 року ухвалою слідчого судді клопотання слідчого задоволено та накладено арешт на грошові кошти, в сумі 1 720 000 грн., які перебувають на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 належного та відкритого в АТ «Райфайзен Банк Аваль» в м. Києві (МФО 380805), що використовується ТОВ «БЦ Трейд Континент».

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків. При цьому, обов`язок доведення існування зазначених умов КПК України покладає на слідчого та/або прокурора, а обов`язок перевірки цих обставин - на слідчого суддю при розгляді відповідного клопотання.

Так, арешт майна з підстав, що воно виступає знаряддям вчинення кримінального правопорушення та набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення на даний час є можливим, коли існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Коли ж метою арешту майна є забезпечення конфіскації майна, то в цьому випадку правовою підставою для накладення арешту на майно має бути можлива конфіскація майна за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити її застосування. Причому, в останньому випадку арешт накладається лише на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження і щодо якої може бути застосований захід кримінально-правового характеру у виді спеціальної конфіскації майна. Також в даному випадку можливо накладення арешту на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-яким із ознак, зазначених у п.п. 1-4 ч. 1 ст. 96-2 КК України.

Відповідно до вимог ст. ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів. У цьому випадку, за ч. 3 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна передбачає тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальному кодексу України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно доводів заявника, які у встановленому законом порядку органом досудового розслідування не спростовані, процесуальний статус посадових осіб ТОВ «БЦ Трейд Континент» до цього часу органом досудового розслідування не визначено, службові особи вказаного підприємства не допитувалися, що підтверджено в судовому засіданні слідчим ОСОБА_4 ..

Також слід вказати, що хоча на даний час і триває досудове розслідування, однак, орган досудового розслідування не надав суду належних, допустимих та достатніх в розумінні положень ст.ст. 84, 85, 86 КПК України доказів, що розрахункові операції вищевказаного ТОВ «БЦ Трейд Континент» якимось чином пов`язано із протиправною діяльністю, дані щодо якої внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а тим більше, що кошти здобуті злочинним шляхом, є знаряддям злочину, чи службові особи заявника є підозрюваними у кримінальному провадженні.

Надані заявником матеріали на обґрунтування доводів про скасування арешту спростовують припущення органу досудового розслідування про протиправність походження грошових коштів на рахунках ТОВ «БЦ Трейд Континент», що в свою чергу, свідчить про відсутність підстав вважати, що службові особи вказаного товариства причетні до вчинення кримінального правопорушення, відомості щодо якого внесені до ЄРДР, а зазначене товариство має відношення до кримінального провадження.

Більше того, і зазначене є визначальним при вирішенні даного клопотання, відомості про вчинення службовими особами ТОВ «БЦ Трейд Континент» будь-яких кримінальних правопорушень до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань на час накладення арешту внесені не були, відповідно досудове розслідування відносно службових осіб вказаного товариства не здійснювалося.

У зв`язку з накладеним арештом вищевказане товариство позбавлено можливості здійснювати щоденну фінансово-господарську діяльність, а тому, наслідки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт є негативним для інших осіб.

Крім того, процесуальний статус посадових осіб даного товариства до цього часу не визначений.

Крім того, слідчим суддею встановлено, що у провадженні господарського суду Київської області перебуває справа за позовом ТОВ «НАРДОР» до ТОВ «БЦ Трейд Континент» про стягнення помилково перерахованих 1 720 000 грн.. Даний спір не вирішений судом.

Також встановлено, що в рамках розгляду господарським судом Київської області ТОВ «НАРДОР» двічі зверталося з заявами про забезпечення позову ТОВ «НАРДОР» до ТОВ «БЦ Трейд Континент» про стягнення помилково перерахованих 1 720 000 грн., які ухвалами від 12 жовтня 2018 року, 17 вересня 2018 року залишенні без задоволення у зв`язку з не обгрунтованістю доводів ТОВ «НАРДОР» стосовно утруднення виконання рішення суду або ефективного поновлення його прав у розуміння ст. 136 ГПК України.

Також, слідчим суддею встановлено, що ТОВ «БЦ Трейд Континент» сплачено до державного бюджету України відповідні платежі, що вбачається з податкової декларації з податку на додану вартість від 17 липня 2018 року, відомостями про суми податку на вартість від 17 серпня 2018 року, розшифровкою податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрірі контрагентів, квитанцією № 2 від 17 серпня 2018 року, платіжним дорученням № 175 від 29 серпня 2018 року про сплату ПДВ за липень 2018 року.

Окрім того, обґрунтованої підозри по даному кримінальному провадженню будь-якій особі не повідомлено, будь-яких експертних досліджень з приводу встановлення матеріальних збитків не проведено, тобто відсутні достатні підстави вважати, що майно на розрахункових рахунках відповідає критеріям ч.2 ст.167 КПК України.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Крім того, у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09.06.2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24.03.2005 року) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи» (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16.10.2008 року).

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданнями цього кримінального провадження, тривалість досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту з майна накладеного у кримінальному провадженні за №0004558, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.12.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України підлягає задоволенню.

За таких обставин та враховуючи, що дослідженні в судовому засідання матеріали не містять достатніх фактичних даних, які б свідчили про те, що грошові кошти на рахунках ТОВ «БЦ Трейд Континент» набуті в результаті вчинення злочину та/або є предметом кримінального правопорушення, що службові особи ТОВ «БЦ Трейд Континент» причетні до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, щоб виправдовувало втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи (див. рішення Європейського суду з прав людини у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II), клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 2, 16, 170, 174, КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника ТОВ «БЦ Трейд Континент» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту з майна накладеного у кримінальному провадженні за №0004558, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.12.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України- задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13.12.2018 року у кримінальному провадженні №0004558, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.12.2018 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, а саме на грошові кошти, які обліковуються на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 , належного та відкритого в АТ «Райффайзен Банк Аваль» у м. Києві, (МФО 380805), що використовується ТОВ БЦ-Трейд Континент (код ЄДРПОУ 40634942), а також відновити видаткові операції з коштами, які надійшли на зазначений рахунок і вже знаходяться на ньому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошений 03.01.2018 року о 09:30 год.

Слідчий суддяОСОБА_1