Справа №345/4843/18
Провадження № 1-кс/345/129/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28.01.2019 року м. Калуш

Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яке надійшло до суду 28.01.2019, -

ВСТАНОВИВ :

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.3 ст.185 КК України, так як, він вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Також підозрюваний не працює,не одружений, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, перебуває на обліку в Калуському ВП ГУНП як раніше судима особа, в Калуському міськрайонному суді перебуває два кримінальних провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185 КК України, що вказує на неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до по початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписом підозрюваного на примірнику клопотання, поданому суду.

В судовому засіданні прокурор просить клопотання задоволити, оскільки ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, та на даний час наявні ризики, передбачені ст..177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 вказав, що вину у пред`явленій підозрі визнає, співпрацює зі слідством, просить не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків; думку підозрюваного, вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 України, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у житло.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що що ОСОБА_4 маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за ст.ст. 185, 186 КК України, на шлях виправлення не став та повторно вчинив новий корисливий злочин проти власності при таких обставинах.
Так, 23.10.2018 близько 10:00 год., ОСОБА_4 , переслідуючи корисливий мотив, з метою таємного викрадення чужого майна, прибув до будинку, що в АДРЕСА_1 .
Реалізовуючи свій злочинний умисел, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, умисно, з корисливих мотивів та з метою таємного викрадення чужого майна, повторно, відламавши секцію дерев`яного вікна, незаконно проник у середину приміщення квартири АДРЕСА_2 вказаного будинку.
Перебуваючи у даному приміщенні ОСОБА_4 відшукав та заволодів ключами від квартири, з якими покинув зазначене помешкання, маючи умисел використовувати їх при вчиненні крадіжки в подальшому.
Так, реалізуючи свій злочинний умисел, 25.10.2018 близько 10:30 год., ОСОБА_4 , з метою незаконного заволодіння чужого майна, направився до будинку АДРЕСА_1 , де за допомогою ключів, якими незаконно заволодів раніше, проник у приміщення квартири АДРЕСА_2 .
Перебуваючи у квартирі ОСОБА_4 , скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, повторно, таємно викрав пральну машинку марки «LG F10C3LD», вартістю 4566,66 грн., чим завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на вказану суму.
Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 , 26.10.2018 близько 11:00 год., з метою незаконного заволодіння чужого майна, направився до будинку АДРЕСА_1 , де за допомогою ключів, якими незаконно заволодів раніше, проник у приміщення квартири АДРЕСА_2 .
Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, повторно, таємно викрав холодильник марки «Liebher CUP 2721», вартістю 5395,66 грн., чим завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на вказану суму.
Окрім того, 05.11.2018 близько 12:00 год., з метою незаконного заволодіння чужого майна, ОСОБА_4 направився до будинку АДРЕСА_1 , де за допомогою ключів, якими незаконно заволодів раніше, проник у приміщення квартири АДРЕСА_2 .
Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, повторно, таємно викрав музичний центр марки «Samsung ZB 450», вартістю 1350,00 грн., чим завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на вказану суму.
Викраденим майном ОСОБА_4 розпорядився на власний розсуд.
Своїми злочинними діями, ОСОБА_4 завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 11 312,32 грн.
03.01.2019 ОСОБА_4 оголошено підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Указана підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту потерпілого, висновком експерта, протоколами допиту свідків, протоколом допиту самого підозрюваного.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний, перебуваючи на волі може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, те , що він ніде не працює, не одружений, утриманців не має, не має сталих соціальних зв`язків, раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, має не зняту та непогашену судимість, в провадженні суду перебувають кримінальні провадження про обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні тяжких корисливих злочинів, а тому він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи недоведеність на цей час того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, спричинив загибель людини чи раніше йому обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений ним, слідчий суддя вважає необхідним визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
Враховуючи особу підозрюваного, тяжкість злочину, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в сумі, що відповідає 50 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Також слідчий суддя вважає необхідним відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення ним застави покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування, суду, а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_3 , українця, громадянина України, раніше судимого, запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів, починаючи з 15.00 годин 28.01.2019 року до 28.04.2019 року включно.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 96 050 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_7 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю ; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Калуську місцеву прокуратуру.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування, а в разі внесення застави в частині покладених обовязків виконання ухвали доручити Калуському ВП ГУНП в Івано-Франківській області.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом пяти днів з дня проголошення, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

.

Слідчий суддя: