Справа № 589/593/19
Провадження № 1-кс/589/390/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2019 року cлідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Шосткинського ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шосткинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000188 за ознаками злочину, передбаченого ст. 358 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
15 лютого 2019 року слідчим в межах кримінального провадження № 0000188 за ст. 358 КК України внесено до суду клопотання, в якому суб`єкт звернення просить накласти арешт на автомобіль марки «БМВ 320Д», р.н. НОМЕР_1 , що перебуває у користуванні ОСОБА_5 , з забороною використовувати і розпоряджатися ним будь-яким чином, зі зберіганням його на території Шосткинського ВПГУНП в Сумській області.
У судове засідання слідчий не з`явився, проте надав до суду заяву, в якій підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Володілець майна в судове засідання не з`явився, оскільки слідчим не надано суду контактних даних, що позбавило суд можливості повідомити особу про дату, місце, час судового розгляду в межах строків, визначених ст. 172 КПК України.
Перевіривши доводи та вивчивши матеріали, якими обґрунтовано клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, в випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є, зокрема, матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди злочину.
Згідно ч.2,3 ст.171КПК України в клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Згідно клопотання слідчого, у провадженні слідчого відділення Шосткинського ВП ГУ НП в Сумській області знаходиться кримінальне провадження № 0000188 за ознаками злочину, передбаченого за ч. 1 ст. 358 КК України. Відповідно до витягу з ЄРДР, 14 лютого 2019 року о 11:15 год. біля буд. 7 по вул. 6-ї Гв. Дивізії в м. Шостка було зупинено автомобіль марки «БМВ», модель 320Д реєстраційний номер НОМЕР_2 . При перевірці документів працівниками поліції було встановлено, що свідоцтво про реєстрацію на вказаний транспортний засіб має ознаки підробки.
Також з матеріалів клопотання вбачається, що 14 лютого 2019 року проведено огляд місця події та вилучено вищевказаний транспортний засіб.
Слідчий зазначив, що вилучене майно має значення для розслідуваного кримінального провадження, оскільки є підстави вважати, що на вищевказаному автомобілі збереглися сліди злочину, а тому він є речовим доказом у кримінальному провадженні.
Так, стаття 358 ч. 1 КК України, за якою проводиться досудове розслідування, передбачає відповідальність за підроблення документів.
Таким чином слідчий, з огляду на викладені норми закону (ст. 98, 170, 171, 173 КПК України), повинен був навести у клопотанні інформацію про те, яка сукупність даних дала йому підстави дійти логічного висновку про те, що транспортний засіб є речовим доказом у кримінальному провадженні за фактом підробки свідоцтва про реєсстрацію транспортного засобу.
Разом з цим, слідчий буд-яких аргументів цьому не навів, а, посилаючись на те, що вказаний транспортний засіб зберіг на собі сліди злочину, слідчий не зазначив що це за сліди, зважаючи на те, що сліди злочину - це зміни навколишнього, пов`язаного з учиненням злочину, середовища, у вигляді утворених матеріальних та ідеальних відображень цієї події.
Крім того, за змістом ст. 214, 223, 237 КПК огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у ній участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені КПК, а також відповідальність, встановлена законом. Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після огляду.
Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається. (Позиція ВС/ККС № 740/5066/15-к від 07.06.2018)
Згідно даних ЄРДР, відомості про злочин внесено до реєстру 14.02.2019 року о 13.57 год.
Огляд місця події проведено 14.02.2019 року в період з 11.40 год до 12.15 год.
Разом з тим, у матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які дані, які б стали підставою для проведення огляду транспортного засобу «БМВ 320Д» до внесення відомостей в ЄРДР, що, відповідно, має наслідком вважати протокол огляду недопустимим доказом, а вилучення транспортного засобу - незаконним.
Також необхідно звернути увагу на те, що згідно роз`яснень ВС/ККС у постанові від 1 лютого 2018 року у справі № 51-230 км 18, огляд місця події, проведення якого допускається до внесення відомостей до ЄРДР та без ухвали слідчого судді, являє собою саме огляд місця події злочину.
В свою чергу в матеріалах клопотання відсутні будь-які дані про те, що злочин, передбачений ч. 1 ст. 358 КК України, був вчинений біля буд. 7 по вул. 6-ї Гв. Дивізії в м. Шостка та/чи в транспортному засобі «БМВ 320Д».
Тобто вказані обставини також підтверджують факт відсутності правових підстав для проведення огляду та вилучення транспортного засобу.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчий не зміг довести у клопотанні необхідність накладення арешту на майно, яка б відповідала законній меті, що відповідно до ст. 173 КПК України є підставою для відмови у задоволенні клопотання слідчого.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 171, 172, 173, 309, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання слідчого Шосткинського ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на автомобіль марки «БМВ 320Д», р.н. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1