Справа №:755/5730/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" квітня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодружений, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002774 від 06 квітня 2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
в с т а н о в и в:
слідча СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 05.04.2019, приблизно о 18 год. 00 хв., ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 перебували за адресою: АДРЕСА_2 , де познайомилися з потерпілим ОСОБА_8 . Тоді у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник злочинний умисел, направлений на напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, вчиненого за попередньою змовою групою осіб. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 правою рукою наніс удар по голові потерпілого, який втратив рівновагу та впав на землю. ОСОБА_7 підійшов до потерпілого та спільно з ОСОБА_5 почав наносити улари по тулубу. В подальшому, коли ОСОБА_8 втратив свідомість, ОСОБА_5 дістав з внутрішньої кишені куртки потерпілого, мобільний телефон марки «Хуавей», вартість 8 000 грн., рюкзак чорного кольору в якому знаходилося майно потерпілого, а саме: шуроповерт марки "Бош" вартістю 2 500 грн., лазерний рівень вартістю 2000 грн. та документи потерпілого. Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 покинули місце вчинення кримінального правопорушення, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим завдали потерпілому майнової шкоди на суму 12 500 грн.
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, що за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів за які законом передбачене покарання до 6 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також виїхати за межі Україні, перебуваючи на свободі підозрюваний ОСОБА_5 може здійснювати спробу незаконно впливати на свідків, може вчиняти інші корисливі злочини, оскільки не має стабільного джерела прибутку.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання з тих підстав, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України є необґрунтованою, оскільки з показів потерпілого ОСОБА_8 вбачається, що у нього виник конфлікт зі знайомим ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які удвох нанесли йому тілесні ушкодження, після чого він втратив свідомість. Коли отямився, то помітив відсутність власного майна. Крім того, захисник звернув увагу, що його підзахисного звати ОСОБА_11 , а тому відсутні підстави вважати, що він причетний до даного кримінального правопорушення. Також зазначив, що в матеріалах долучених до клопотання наявні неузгодженості, що в сукупності спростовують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 . Зокрема, з протоколу допиту потерпілого від 06 квітня 2019 року та протоколу обшуку особи, затриманої в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України від 06 квітня 2019 року, вбачається, що вони проведені в один проміжок часу одним слідчим проте за різними адресами, що свідчить про неузгодженість зазначених документів. Крім того, підозрюваного ОСОБА_5 при затримані проведено його обшук під час якого вилучено куртку та мобільний телефон марки «Самсунг». Згодом, згідно протоколу обшуку особи, затриманої в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України від 06 квітня 2019 року повторно проведено обшук підозрюваного ОСОБА_5 та вилучено заставну квитанцію з ломбарду та силіконовий чохол до мобільного телефону. Також протокол обшуку особи, затриманої в порядку ч. 3 ст. 208 КПК України від 06 квітня 2019 року не підписаний ОСОБА_5 . Зазначені дії, на думку захисника, суперечать вимогам чинного кримінального процесуального законодавства. Крім того, зазначені у клопотанні ризики на думку захисника є формальними оскільки жодними доказами не підтверджуються. Із зазначених підстав просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у вечірній час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання про тримання під вартою та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у вечірній час доби, оскільки він працює і надавав слідчому копію трудової книжки.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 06 квітня 2019 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0002774.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

06 квітня 2019 року о 01 год 30 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

06 квітня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 06 квітня 2019 року, протоколами огляду місць подій від 06 квітня 2019 року, протоколом особистого обшуку, затриманого в порядку ч. 3ст. 208 КПК України, протоколом допиту потерпілого від 06 квітня 2019 року та протоколом допиту свідка від 06 квітня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
Щодо тверджень захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України то слід зазначити таке.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідчий суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він не одружений, не працює, раніше не судимий.

Прокурором в судовому засіданні не наведено жодних доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, ОСОБА_5 буде незаконно впливати на свідків, а також вчинятиме інші правопорушення.

Також при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України» (Kharcnenko v. Ukraine) №40107/02, щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п.80).

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Прокурором доведено обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, наявні достатні підстави вважати, що існує ризик, передбачений ст. 177 КПК України, а саме можливість переховування від органів досудового розслідування, однак суду не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України). Така обставина дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений у клопотанні.
За наведених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці.
Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176-178, 182-184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :
в задоволенні клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 21 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня до 05 червня 2019 року, за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язати останнього прибувати за кожною вимогою до слідчого чи суду в межах строку дії цього заходу забезпечення кримінального провадження.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 05 червня 2019 року включно, такі обов`язки:
1) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
2) повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.
3) утриматись від спілкування з потерпілим ОСОБА_8 .
Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 20 хв 11 квітня 2019 року.
Слідчий суддя: ОСОБА_1