Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/1663/19
Справа № 758/4105/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2019 року слідчий суддя суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України старшого радника юстиції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих управління спеціальних розслідувань Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0003563 від 13.11.2017, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України старший радник юстиції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих управління спеціальних розслідувань Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просить встановити строк для ознайомлення стороною захисту з матеріалами кримінального провадження № 0003653 від 13.11.2017, а саме: підозрюваної ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 371, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 28, ст. 340 КК України; ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372, ч. 1 ст. 394 КК України; їх захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , та інших захисників, які захищатимують права та інтереси вказаних підозрюваних та підозрюваного ОСОБА_10 за ч. 2 ст. 372 КК України під час досудового розслідування терміном на один місяць з моменту постановлення ухвали, після спливу якого сторона захисту, вважатиметься такою, що реалізуватиме своє право на доступ до зазначених матеріалів.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим третього слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України проводилось досудове розслідування кримінального провадження № 0003653 за підозрою ОСОБА_11 за ч. 3 ст. 371, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 28, ст. 340 КК України; ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 371, ч. 2 ст. 372, ч. 1 ст. 394 КК України та ОСОБА_10 за ч. 2 ст. 372 КК України.

За дорученням прокурора слідчим повідомлено 27.06.2018 підозрюваним та їх захисникам про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування з 05.07.2018.

Слідчим, за дорученням прокурора від 20.09.2018, підозрюваним та їх захисникам надано доступ до додаткових матеріалів зазначеного кримінального провадження.

Незважаючи на надання повного доступу до матеріалів провадження, необмеження у часі, відсутність будь-яких інших перешкод до реалізації законного права підозрюваними та їх захисниками на ознайомлення, сторона захисту явно зволікає із ознайомленням з матеріалами.

Так, ОСОБА_6 , всього двадцять три рази з`явився для ознайомлення з матеріалами провадження, ОСОБА_5 - сорок шість.

Захисники підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_9 03.10.2018 зробив відмітку про ознайомлення з сімома томами проваджень, адвокат ОСОБА_8 21.01.2019 ознайомився з 189 аркушами одного том, захисник підозрюваної ОСОБА_5 жодного разу не з`явився для ознайомлення матеріалами провадження.

Водночас, захисник підозрюваного ОСОБА_10 , після смерті останньої 11.02.2019, реалізував своє право на ознайомлення з матеріалами провадження, про що складено відповідний протокол.

Цивільні відповідачі: МВС України та прокуратура міста Києва реалізували своє право на ознайомлення з матеріалами кримінальної провадження.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 18.02.2019 вчергове відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, однак поведінка сторони захисту після винесення зазначеної ухвали свідчить про продовження зловживання нею своїм правом на ознайомлення з матеріалами кримінальною провадження. Так, після 18.02.2019 (тобто упродовж часу більш ніж один місяць) підозрювана ОСОБА_5 за десять раз ознайомилася менш ніж з п`ятьма томами, а ОСОБА_6 за шість раз - менш ніж з трьома томами.

Під час указаного судового засідання ОСОБА_6 пояснив такий темп ознайомлення з матеріалами провадження своєю трудовою зайнятістю, що стало одним з мотивів прийняття судом цього рішення.

У зв`язку з чим, орган досудового розслідування звернувся з клопотанням про відсторонення ОСОБА_6 від посади, яке слідчим суддею 14.03.2019 розглянуто і задоволено.

Незважаючи на це, ОСОБА_6 після 14.03.2019 лише чотири рази з`явився для ознайомлення з матеріалами провадження та ознайомився загалом з 423 аркушами матеріалів.

Указані обставини свідчать про явне зволікання стороною захисту із ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003653 від 13.11.2017, до яких 05.07.2018 їй надано доступ.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення, швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавств України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарті охорони загальносуспільних прав та інтересів, визначення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Крім цього, затягуванням з ознайомленням з матеріалами досудового розслідування стороною захисту порушується право потерпілого на справедливий суд, передбачене ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 290 КПК України після завершення досудового розслідування прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати, зокрема,стороні захисту доступ до матеріалів досудового розслідування, з забезпеченням права робити копії або відображення матеріалів.

Сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема,щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.

Таким чином, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.

Ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України.

Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний суд України у рішенні у справі № 1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого та захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема потерпілого) та суспільства в цілому.

Відповідно до ст. 290 КПК України, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Конституційний Суд України вважав, що положення КПК України щодо визначення сторонам строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини та з підпунктом «Ь» пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту.

Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав,що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23.04.1997 у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів», від 25.09.2008 у справі «Полуфакін і Чернишов проти Росії»). Як зауважив Європейський Суд, підпункт «b» пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту, а це означає, що така підготовка охоплює все, що є «необхідним» для підготовки розгляду справи судом. Крім цього, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин конкретної справи (рішення від 21.10.2010 у справі «Корнєв і Карпенко проти України»).

У рішенні від 18.02.2010 «Гаважук проти України» Європейський Суд визнав, що надана можливість обвинуваченого у вчиненні умисного вбивства при обтяжуючих обставинах і крадіжки ознайомитися з матеріалами справи протягом п`яти днів є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту «b» пункту 3 статті 6 Конвенції.

КПК України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на зазначену практику Європейського Суду з прав людини, вирішується судом залежно від конкретних обставин справи.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень) охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду.

Відповідно до п. 21 ст. 7 КПК України зміст та 4 кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до зокрема, відносяться розумність строків.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані прийняті в розумні строки.

Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тої поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідч прокурором і судом своїх повноважень.

Крім цього, критеріями для визначення розумності строків кримінальне провадження є, зокрема, поведінка учасників кримінального провадження.

Закріплені в частині 6 статті 28 КПК права підозрюваної обвинуваченого, потерпілого на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням про необхідність здійснення кримінального проваджені (або окремих процесуальних дій) у більш короткі терміни, ніж ті, я передбачені КПК, втілює міжнародно-правовий стандарт, на який неодноразово звернув увагу Європейський суд з прав людини.

Прикладом є справа «Кудла проти Польщі» від 26.10.2000, в які: суд сформулював принцип, згідно з яким внутрішній суд зобов`язанні гарантувати введення окремої судової процедури, яка стане ефективна засобом правової охорони при подачі скарги на тривалий розгляд справи, а неможливість внутрішнього законодавства забезпечити подібний засіб правового захисту буде прирівнюватися до порушення статті 13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, згідно з яким кожен, чиї права та свободи, які визнані цією Конвенцією, порушено, має право на ефективний засіб правового захисту в державному органі, навіть якщо це порушення було здійснено особами, що здійснювали офіційні повноваження.

Чільне місце серед цих різних стандартів, що визначають хід судочинства в кримінальних справах з метою забезпечити його справедливість, займає дуже важливий критерій Європейської конвенції, який передбачає розгляд справи особи впродовж розумного строку.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-яком разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Незважаючи на надання повного доступу до матеріалів провадження необмеження у часі, відсутність будь-яких інших перешкод до реалізації законного права підозрюваними та їх захисниками на ознайомлення, сторона захисту явно зволікає з ознайомленням з матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його справ та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч. 5 ст. 28 КПК України кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Відповідно до ч. 2 ст. 283 КПК України прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з передбачених цією нормою дій, спрямованих на закінчення досудового розслідування.

З метою безперешкодного закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні та звернення до суду з обвинувальним актом у найкоротший строк, враховуючи викладене та клопотання представника потерпілого ОСОБА_12 - адвоката ОСОБА_13 і беручи до уваги факт явного зволікання стороною захисту при ознайомленні з матеріалами указаного кримінального провадження, його обсяг (31 том, оптичні диски, речові докази) та складність (один епізод злочинної діяльності), що відповідно до вимог ч. 10 ст. 290 КПК України є підставою для встановлення строку в один місяць з моменту постановлення ухвали, для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона захисту, вважається такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів, керуючись, ст.ст. 40, 290 КПК України.

У судове засідання прокурор, слідчий, захисники, підозрювані не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлені,неявка яких не перешкодає розгляду справи.

Вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні третього слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України перебувають матеріали кримінального провадження № 0003653 розпочатого 13.11.2017, за підозрою ОСОБА_14 у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 371, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 28, ст. 340 КК України, ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч. З ст. 371, ч. 2 ст. 372, ч. 1 ст. 394 КК України та ОСОБА_10 за ч. 2 ст. 372 КК України.

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Таким чином, зазначена норма КПК України передбачає надання сторонам кримінального провадження достатнього часу для ознайомлення з матеріалами, до яких надано доступ, та лише у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами.

Зі змісту клопотання слідчого вбачається, що загальна кількість томів кримінального провадження складає 31, оптичні диски, речові докази. Станом на 27.03.2019 ОСОБА_6 , двадцять три рази з`явився для ознайомлення з матеріалами провадження, ОСОБА_5 - сорок шість. Захисники підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_9 03.10.2018 зробив відмітку про ознайомлення з сімома томами проваджень, адвокат ОСОБА_8 21.01.2019 ознайомився з 189 аркушами одного том, захисник підозрюваної ОСОБА_5 жодного разу не з`явився для ознайомлення матеріалами провадження. Водночас, захисник підозрюваного ОСОБА_10 , після смерті останньої 11.02.2019, реалізував своє право на ознайомлення з матеріалами провадження, про що складено відповідний протокол. Цивільні відповідачі: МВС України та прокуратура міста Києва реалізували своє право на ознайомлення з матеріалами кримінальної провадження.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 18.02.2019 вчергове відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, однак поведінка сторони захисту після винесення зазначеної ухвали свідчить про продовження зловживання нею своїм правом на ознайомлення з матеріалами кримінальною провадження. Так, після 18.02.2019 (тобто упродовж часу більш ніж одні місяць) підозрювана ОСОБА_5 за десять раз ознайомилася менш ніж з п`ятьма томами, а ОСОБА_6 за шість раз - менш ніж з трьома томами.

Під час вказаного судового засідання ОСОБА_6 пояснив такий темп ознайомлення з матеріалами провадження своєю трудовою зайнятістю, що стало одним з мотивів прийняття судом цього рішення.

У зв`язку з чим, орган досудового розслідування звернувся з клопотанням про відсторонення ОСОБА_6 від посади, яке слідчим суддею 14.03.2019 розглянуто і задоволено.

ОСОБА_6 після 14.03.2019 лише чотири рази з`явився для ознайомлення з матеріалами провадження та ознайомився загалом з 423 аркушами матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Конституції України права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зі змісту ст. 2 КПК вбачається, що є три завдання кримінального судочинства: 1) захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень; 2) охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження; 3) забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Суд, зберігаючи неупередженість, повинен створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 6 ст. 22 КПК).

Застосування належної правової процедури означає суворе додержання встановленого кримінальним процесуальним законом порядку досудового розслідування та судового провадження. Саме це є гарантією встановлення об`єктивної істини при здійсненні кримінального провадження, застосування до винного справедливого покарання і не притягнення до кримінальної відповідальності невинуватого.

Об`єктами, що беруться під захист від кримінальних правопорушень за допомогою норм КПК, є: особа; суспільство; держава. Об`єктами охорони є права, свободи та законні інтереси учасників кримінального провадження.

Під такою охороною слід розуміти забезпечення необхідних умов для здійснення прав, свобод і задоволення законних інтересів, їх недоторканності та непорушності за допомогою чіткого врегулювання кримінальних процесуальних відносин та прийняття заходів правового характеру з метою недопущення порушення прав учасників кримінального провадження, в тому числі і прав підозрюваного та його захисника.

Аналізуючи практику Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити у справі «Хусейн та інші (Huseyn and others) проти Азербайджану» (рішення від 26.07. 2011) Суд визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, відмітивши, що матеріали обвинувачення були досить великими і включали, поміж іншого, більше 6200 сторінок документів у 22 томах та відео свідчення, записані на 22 відеокасетах. Вивчення такого великого обсягу матеріалів вимагає значного часу для ознайомлення. А тому, Суд, дійшов висновку про наявність серйозних проблем з адекватністю і відповідністю часу і способів, наданих захисту для ознайомлення (пункти 174178) [14].

У справі «Шопс (Schops) проти Німеччини» (рішення від 13.02.2001) Суд не визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, так як всі томи справи (132 основних і 2 додаткових близько 16000 сторінок в цілому) були направлені адвокату за три тижні до прийняття рішення про продовження попереднього ув`язнення заявника (п. 54). При цьому, слід зауважити, що адвокат під час досудового розслідування мав доступ до основних матеріалів, які складали 132 томи в цілому (п.24) [15].

Таким чином, наведені приклади свідчать, що проблему визначення достатності часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження Європейський суд з прав людини вирішує в контексті обставин кожної конкретної справи. Судом не вироблено єдиних критеріїв визначення достатнього часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. А тому, рішення Суду в цьому випадку мають не стільки прецедентний, скільки орієнтуючий характер. Втім, вироблення та тлумачення загальних критеріїв визначення «достатності часу для ознайомлення» є необхідним для забезпечення однакової практики застосування положень ч. 10 ст. 290 КПК України.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що визначення достатності часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження має здійснюватися в кожному конкретному випадку індивідуально з врахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них.

Обсяг матеріалів слід визначати з врахуванням кількості аркушів кримінального провадження, кількості та характеристики речових доказів, наявності додатків до протоколів (стенограма, аудіо, відеозапис), які необхідно прослухати чи передивитися. При врахуванні обсягу матеріалів необхідно також брати до уваги те, чи ознайомлювалася сторона захисту, потерпілий з матеріалами досудового розслідування до його завершення в порядку, передбаченому ст. 221 КПК України.

Складність матеріалів слід визначати з врахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та епізодів кримінальних правопорушень по яких здійснювалося досудове розслідування. Зокрема, якщо кримінальне провадження здійснюється щодо кримінального правопорушення, вчиненого групою осіб, то це вимагає або визначення черговості ознайомлення з матеріалами, або виготовлення копій матеріалів кожному учаснику кримінального провадження, який буде знайомитися з матеріалами.

Так, у ч. 4 ст. 290 КПК України визначено, що надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів.

Слідчий суддя, зважаючи на обсяг кримінального провадження № 0003653 яке складається із 31 тому, тобто 7750 арк., яке в свою чергу складається з речових доказів, оптичних дисків з інформацією щодо обставин вчинення злочину, висновків експертів, які несуть собою інформацію спеціального тексту, який є складним для пересічної особи.

Крім цього, слідчий суддя враховує вік підозрюваного ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки цей фактор впливає на швидкість читання, розуміння, сприйняття та аналізу матеріалів справи.

Так, правова кваліфікація у кримінальному провадженні № 0003653 передбачена ч. 3 ст. 371, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 28, ст. 340 КК України, ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 372, ч. 1 ст. 394 КК України, а підозрюваними є двоє чоловіків ОСОБА_6 , та ОСОБА_14 , що також вказує на складність матеріалів.

З огляду на вказане, слідчий суддя не вбачає доказів умисного зволікання стороною захисту з ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, а тому правові підстави для задоволення клопотання слідчого відсутні, у зв`язку з чим в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 290 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в клопотанні слідчого старшого слідчого в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління спеціальних розслідувань Генеральної прокуратури України старшого радника юстиції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих управління спеціальних розслідувань Департаменту процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих підслідних Державному бюро розслідувань Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0003563 від 13.11.2017.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1