Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 284/907/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.01.19 смт.Народичі

Слідчий суддя Народицького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: скляну чарку з різким запахом самогону, полімерну пляшку з під пива «Львівське», в`язану чорну шапку, металеву емалеву каструлю з речовиною бурого кольору, запальничку з пластику рожевого кольору, мобільний телефон «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , змив речовини бурого кольору на марлевій тампон з підлоги (біля ніг трупа), змив речовини бурого кольору на марлевій тампон з підлоги (біля голови трупа), змив речовини бурого кольору на марлевій тампон зі стіни кухні, мотивуючи тим, що зазначене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000195.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні СВ Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні за ознаками злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, й з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, експертного дослідження та збереження вище вказаних речей, які зберегли на собі сліди злочину, на ці речі слід накласти арешт.

Старший слідчий СВ Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області надав суду заяву, в якій просить клопотання розглядати без його участі.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна згідно пункту 1 частини 2 цієї статті допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Пунктом 2 частини 2 статті 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

29 грудня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000195 внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, а саме: « 28 грудня 2018 року у вечірній час ОСОБА_4 , перебуваючи у житловому будинку АДРЕСА_1 , на грунті раптово виниклих неприязних відносин, умисно, невстановленим предметом, з метою умисного вбивства, заподіяв ОСОБА_5 декілька ударів у голову. Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, що були заподіяні у життєво-важливий орган, ОСОБА_5 помер».

З протоколу огляду місця події, проведеного 29 грудня 2018 року в період часу з 14 годин 40 хвилин до 17 годин 50 хвилин, вбачається, що на території домогосподарства АДРЕСА_1 , за місцем проживання покійного ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено скляну чарку з різким запахом самогону, полімерну пляшку з під пива «Львівське», в`язану чорну шапку, металеву емалеву каструлю з речовиною бурого кольору, запальничку з пластику рожевого кольору, мобільний телефон «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з підлоги біля ніг трупа, змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з підлоги біля голови трупа, змив речовини бурого кольору на марлевий тампон із стіни кухні, які можуть бути використані як доказ в скоєнні вказаного злочину.

Постановою старшого слідчого СВ Народицького ВП Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 скляну чарку з різким запахом самогону, полімерну пляшку з під пива «Львівське», в`язану чорну шапку, металеву емалеву каструлю з речовиною бурого кольору, запальничку з пластику рожевого кольору, мобільний телефон «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з підлоги біля ніг трупа, змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з підлоги біля голови трупа, змив речовини бурого кольору на марлевий тампон із стіни кухні, було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000195.

З урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що зазначене слідчим майно визнано речовими доказами, слідчий суддя дійшов переконання, що існують достатні підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на це майно.

Керуючись статтями 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: скляну чарку з різким запахом самогону, полімерну пляшку з під пива «Львівське», в`язану чорну шапку, металеву емалеву каструлю з речовиною бурого кольору, запальничку з пластику рожевого кольору, мобільний телефон «Nokia» IMEI: НОМЕР_1 , змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з підлоги біля ніг трупа, змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з підлоги біля голови трупа, змив речовини бурого кольору на марлевий тампон із стіни кухні, що визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000195.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1