Справа № 717/381/19

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 квітня 2019 року слідчий суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

з участю прокурора: ОСОБА_3

слідчого: ОСОБА_4

власника майна: ОСОБА_5

розглянувши клопотання начальника слідчого відділення Кельменецького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області ОСОБА_4 про арешт майна, -

Встановив:

Начальник слідчого відділення Кельменецького відділу поліції ОСОБА_4 за погодженням із прокурором звернувся до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на виданий ОСОБА_5 31 березня 2019 року мобільний телефон „Huawei P9 Lite ІМЕІ НОМЕР_1 SN: НОМЕР_2 .

В поданні зазначено, що слідчим відділенням Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000080 від 31 березня 2019 року, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст.159 КК України. По справі встановлено, що 31 березня 2019 року біля 10 години під час проведення виборів президента України, ОСОБА_5 знаходячись у кабіні для таємного голосування приміщення дільничної виборгої комісії №730176 територіального виборчого округу №204 в с. Нагоряни Кельменецького району, всупереч вимогам ст. 7 Закону „Про вибори президента України за допомогою власного телефону „Huawei P9 Lite ІМЕІ НОМЕР_1 SN: НОМЕР_2 здійснив фотографування отриманого ним виборчого бюлетеня із результатом його волевиявлення. В подальшому ОСОБА_5 за допомогою телефону фотознімок бюлетеня розмістив на власній сторінці під назвою „ ОСОБА_6 в соціальній мережі „Facebook , тобто здійснив розголошення змісту свого волевиявлення.

На думку слідчого, у разі не накладення арешту на телефон, він може бути прихований, відчужений, пошкоджений чи знищений, що унеможливить проведення криміналістичних експертиз та перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Вислухавши думку слідчого, прокурора та власника тимчасово вилученого майна, дослідивши додані до клопотання копії документів, вважаю, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

Зокрема слідчий не довів, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що телефон „Huawei P9 Lite ІМЕІ НОМЕР_1 SN: НОМЕР_2 , є доказом злочину.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що на думку органу досудового розслідування, про вчинення злочину передбаченого ч.1 ст. 159 КК України, може свідчити те, що ОСОБА_5 знаходячись у кабіні для таємного голосування приміщення дільничної виборгої комісії №730176 територіального виборчого округу №204 в с. Нагоряни Кельменецького району, всупереч вимогам ст. 7 Закону „Про вибори президента України за допомогою власного телефону „Huawei P9 Lite ІМЕІ НОМЕР_1 SN: НОМЕР_2 здійснив фотографування отриманого ним виборчого бюлетеня із результатом його волевиявлення. В подальшому ОСОБА_5 за допомогою телефону фотознімок бюлетеня розмістив на власній сторінці під назвою „ ОСОБА_6 в соціальній мережі „Facebook, тобто здійснив розголошення змісту свого волевиявлення.

Разом з тим, згідно до ст. 34 Конституції України, кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.
Статтею 7 Закону України „Про вибори президента передбачено, що голосування на виборах Президента України є таємним: контроль за волевиявленням виборців забороняється. Фотографування, відеофіксація в будь-який спосіб результатів волевиявлення виборців в кабіні для таємного голосування, а також демонстрація виборцем результатів волевиявлення у приміщенні для голосування забороняються і є порушенням таємниці голосування.
Частиною 1 статті 159 КК України передбачено відповідальність за умисне порушення таємниці голосування під час проведення виборів або референдуму, що виявилося у розголошенні змісту волевиявлення громадянина, який взяв участь у виборах або референдумі.

З досліджених судом матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 розмістив у мережі „Facebook фотознімок бюлетеня з результатом свого волевиявлення.

Жодних доказів того, що ОСОБА_5 здійснив розголошення змісту волевиявлення інших громадян, які взяли участь у виборах або референдумі, демонстрацію результатів волевиявлення у приміщенні для голосування, не надано.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що внаслідок проведення експертиз по справи можливо буде встановити чи не було підкупу виборця ОСОБА_5 .

Разом з тим, жодних доказів підкупу виборця та реєстрації кримінального провадження про злочин передбачений ст. 160 КК України суду не надано.

Згідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий зобов`язаний довести факт кримінально протиправних дій.

Згідно до статті 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При прийнятті рішення про арешт майна також враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для ОСОБА_5 .

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у арешті телефону „Huawei P9 Lite ІМЕІ НОМЕР_1 SN: НОМЕР_2 .

Вилучений мобільний телефон „Huawei P9 Lite ІМЕІ НОМЕР_1 SN: НОМЕР_2 негайно повернути ОСОБА_5 .

Виконання ухвали доручити начальнику слідчого відділення Кельменецького відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області ОСОБА_4 .

Копії ухвали вручити прокурору, начальнику слідчого відділення Кельменецького відділу поліції та ОСОБА_5 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Слідчий суддя: