УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 травня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003978, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,
в с т а н о в и в:
02.05.2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , в якому ставилось питання про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 26 квітня 2019 року, під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: електроні ваги сірого кольору, на яких міститься дві наклейки з надписом QC 09 QC PASS 100д./0.01д, мобільний телефон марки IPhone IMEI : НОМЕР_1 . в якому перебуває сім-картка оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером НОМЕР_2 .

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003978, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Слідчий зазначає, що 26.04.2019 року приблизно о 12 годині 15 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Олени Теліги, 14, працівниками поліції був затриманий громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зберігав при собі 5 згортків з порошкоподібною речовиною рожевого кольору, та 1 прозорий поліетиленовий пакет з сухою подрібненою речовиною зеленого кольору рослинного походження з метою подальшого збуту. Крім того, під час огляду за адресою: м. Київ, вул. Олени Теліги, 14, в парку Дорогожичі було виявлено та вилучено 5 згортків з порошкоподібною речовиною рожевого кольору.

В ході проведення невідкладних слідчих дій було встановлено, що громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведення огляду місця події за місцем мешкання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено порошкоподібну речовину рожевого кольору, 2 (два) поліетиленові пакети з пазовими застібками, в середині яких знаходиться порошкоподібна речовина рожевого кольору, 8 (вісім) згортків чорного кольору, в середині яких знаходиться порошкоподібна речовина жовтого кольору, 1 (один) поліетиленовий пакет з пазовими замками, в середині якого знаходиться порошкоподібна речовина рожевого кольору, 4 (чотири) пігулки синього кольору, електроні ваги сірого кольору, на яких міститься дві наклейки з надписом QC 09 QC PASS 100д./0.01д, мобільний телефон марки IPhone IMEI : НОМЕР_1 в якому перебуває сім-картка оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером НОМЕР_2 .

Слідчий у кримінальному провадженні у судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, у якій також повідомив про те, що ним було здійснено виклик володільця тимчасово вилученого майна. Також до заяви було долучено копію ухвали про дозвіл на проведення обшуку, під час якого було тимчасово вилучено майна, перелічене у клопотанні.

Володілець тимчасово вилученого майна у судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату час та місце його проведення також не з`явився, однак враховуючи інформацію, надану слідчим, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за його відсутності.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги наявність винесення слідчим 26 квітня 2019 року постанови про визнання майна речовим доказом, а також наявність достатніх доказів того, що частина майна, зазначеного у клопотанні відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а саме є майном, щодо якого є наявність розумних підозр, що воно могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 26 квітня 2019 року, під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 а саме на: електроні ваги сірого кольору, на яких міститься дві наклейки з надписом QC 09 QC PASS 100д./0.01д, мобільний телефон марки IPhone IMEI : НОМЕР_1 . в якому перебуває сім-картка оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером НОМЕР_2 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003978, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 квітня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 26 квітня 2019 року, під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 а саме на: електроні ваги сірого кольору, на яких міститься дві наклейки з надписом QC 09 QC PASS 100д./0.01д, мобільний телефон марки IPhone IMEI : НОМЕР_1 . в якому перебуває сім-картка оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» з номером НОМЕР_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1