н/п 1-кс/640/422/19
"08" січня 2019 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
заявника - ОСОБА_3 ,
представника заявника - адвоката ОСОБА_4 ,
ВСТАНОВИВ:
В судовому засідання заявник ОСОБА_3 та його представник - адвокат ОСОБА_4 , вимоги клопотання підтримали, просив його задовольнити.
Старший слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 08.01.2019 надійшла заява від слідчого, в якій він просить розглядати клопотання про зміну місця зберігання автомобіля без його участі. Проти задоволення клопотання та зміни місця зберігання автомобіля не заперечує та повідомляє, що на даний час в кримінальному провадженні вже проведений слідчий експеримент за участю всіх учасників кримінального провадження (а.с. 13).
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно поданого до суду клопотання, заявник просить скасувати ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова про арешт майна.
Згідно, ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом ч.7 ст.173, ст. 309 КПК України, перегляд ухвали слідчого судді щодо арешту майна відбувається в апеляційному порядку, за поданою особою апеляційною скаргою у визначеному законом порядку. До компетенції слідчого судді при розгляді клопотань про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України, не належить право скасовувати ухвали, тоді як в ст. 407 КПК України такими повноваженнями наділений суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги а тому, клопотання ОСОБА_3 про скасування ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.12.2018 та передачу майна на відповідальне зберігання, задоволенню не підлягає.
Слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.
Повний текст ухвали складено не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1