ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/5353/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" жовтня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність Дарницького УП ГУ НП в м. Києві щодо невнесення даних про вчинення кримінального правопорушення до єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність Дарницького УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, мотивуючи тим, що він 04.09.2018 р. направив поштою до Дарницького УП ГУ НП в м. Києві повідомлення ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення. 22.09.2018 р. в Дарницькому УП ГУ НП в м. Києві ним отримано усну відповідь, що дане повідомлення надійшло до управління поліції і зареєстровано в журналі Єдиного обліку Заяв, проте відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄДРС не внесені. Будь-яких письмових повідомлень про результати розгляду даного повідомлення ні він ні його довіритель від управління поліції не отримували.
В судове засідання адвокат Петренко та ОСОБА_4 не з`явились.
Представник Дарницького УП ГУ НП в м. Києві в судове засідання також не з`явився.
Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя встановив такі обставини.
04.09.2018 р. ОСОБА_4 через свого адвоката ОСОБА_3 поштою направила на адресу Дарницького УП ГУ НП в м. Києві повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК україни.
Однак всупереч вимогам ст. 214 КПК України відомості із вказаної заяви не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
За змістом цієї норми, обов`язок прийняти та зареєструвати заяву або повідомлення про кримінальні правопорушення покладено на слідчого, прокурора та інших службових осіб, що уповноважені на їх прийняття.
Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях. Проте, надаючи оцінку таким відомостям, прокурор, слідчий, за змістом ст. 214 КПК України, повинні переконатися у наявності в них даних, що вказують на об`єктивні ознаки підготовки, вчинення, приховування кримінального правопорушення.
Крім того, відповідно до висновків 1-3 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» за 2017 рік під час розгляду скарг на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, слідчим суддям необхідно враховувати, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР відомостей на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим, слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин щодо ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних даних навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Саме тому апелювати на цьому етапі до положень ст. 2 КК, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно.
Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.
З метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

Згідно ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Як встановлено в судовому засіданні, 22.09.2018 р. адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до Дарницького УП ГУ НП в м. Києві з приводу надання інформації щодо направленого ОСОБА_4 повідомлення про кримінальне правопорушення та отримав усну відповідь, що дане повідомлення надійшло до управління поліції і зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв, проте відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄДРС не внесені. Будь-яких письмових повідомлень про результати розгляду даного повідомлення ні він ні його довіритель від управління поліції не отримували.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 пропустила строк подання скарги із поважних причин, що є підставою для його поновлення з наступних підстав:
Практика Європейського суду з прав людини, зокрема рішення по справі "Мушта проти України"(3аява N 8863/06), встановлює наступне розуміння аспекту застосування процесуальних строків:
" ... 37. Суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.
38. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. рішення у справі "Мельник проти України" ( 974 037 ) (Меіпук V. Uкгаіnе), N 23436/03, пункти 22-23, від 28 березня 2006 року)...".
Враховуючи те, що уповноваженими особами Дарницького УП ГУ НП в м. Києві не внесені відомості з вказаної заяви ОСОБА_4 у встановлений законом строк. Представник Дарницького УП ГУ НП в м. Києві не з`явився, доказів на спростування доводів скаржника суду не надав, слідчий суддя приходить до висновку, що вимоги скарги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки через бездіяльність Дарницького УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невчасному здійсненні процесуальних дій, права скаржниці порушені та підлягають захисту.
Керуючись ст. ст. 60,113, 117, 214, 303, 304-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Пропущений ОСОБА_4 строк на оскарження поновити, скаргу задовольнити.
Зобов`язати Дарницьке УП ГУ НП в м. Києві внести до єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості за заявою ОСОБА_4 від 04.09.2018 року щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України і невідкладно розпочати досудове розслідування в порядку ст.214 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя :