ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/394/19 Головуючий 1ї інстанції - ОСОБА_1
Справа №638/2444/19 Доповідач - ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5
прокурора - ОСОБА_6

адвоката - ОСОБА_7

підозрюваного - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційними скаргами

прокурора у кримінальному провадженні прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_9

адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8

на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 лютого 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0000690 від 21.02.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 лютого 2019 року задоволено клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0000690 від 21.02.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківська установа виконання покарань» (№ 27) строком на 60 днів, з моменту фактичного затримання 15-40 год. 21лютого 2019 року до 15-40 год. 21 квітня 2019 року.

Визначено суму застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у сумі 480 250,00 (чотириста вісімдесят тисяч двісті п`ятдесят) грн., в разі внесення якої ОСОБА_8 з-під варти вирішено звільнити і покладено на нього обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання слідчому Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області, який здійснює досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000690 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави визначено 2 місяці.

Не погодившись із ухвалою слідчого прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_9 і адвокат ОСОБА_7 як захисник підозрюваного ОСОБА_8 , подали апеляційні скарги.

В своїй апеляційній скарзі прокурор ОСОБА_9 просить скасувати вказану ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 750 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 440 750 грн. Зазначив, що судом не враховано той факт, що у ОСОБА_8 вилучено значну суму грошей під час обшуку за його місцем мешкання. Походження вилучених грошей не відоме. Визначений судом в ухвалі від 24.02.2019 розмір застави в сумі 480 250 грн. внесений підозрюваним на наступний день, що вказує на невідповідність визначеного розміру застави майновому стану підозрюваного.

Адвокат ОСОБА_7 в своїй апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити слідчому у задоволенні клопотання. В обґрунтування скарги адвокат посилався на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_8 підозри та недоведеність заявлених у клопотанні слідчого ризиків і занадто великий розмір застави. Зазначив, що слідчим суддею не були враховані особисті дані підозрюваного, який раніше не судимий, має стійкі соціальні зв`язки, одружений, має малолітнього сина та матір-пенсіонерку, які знаходяться у нього на утриманні, а також залежать від нього матеріально. Також судом не враховано, що у сина підозрюваного суттєві проблеми зі здоров`ям, постійне місце проживання та роботи підозрюваного. Вважає недоведеним ризики, заявлені слідчим у клопотанні, оскільки ОСОБА_8 не чинив жодних перепон слідству, завжди з`являвся для участі у слідчих діях. Оскільки у даному кримінальному провадженні відсутні потерпілі і свідки, то ризик перешкоджання кримінальному провадженню відсутній. Також ризик переховування не доведений, оскільки підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки. Вважає, що вказані порушення є підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного, адвоката, прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000690 від 21.02.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

21.02.2019 р. ОСОБА_8 було затримано в порядку ст. 208 КПК України і повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

22.02.2019 року слідчий поліції ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді Дзержинського районного суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 . В обґрунтування клопотання посилався на тяжкість кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених п.п. 1,4,5 ч. 1 ст.177 КПК України. Враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, може переховуватись від слідства та суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Тому вважав, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 лютого 2019 року задоволено клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0000690 від 21.02.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківська установа виконання покарань» (№ 27) строком на 60 днів, з моменту фактичного затримання 15-40 год. 21 лютого 2019 року до 15-40 год. 21 квітня 2019 року.

Визначено суму застави у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у сумі 480 250,00 (чотириста вісімдесят тисяч двісті п`ятдесят) грн., в разі внесення якої ОСОБА_8 з-під варти вирішено звільнити і покладено на нього обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) здати на зберігання слідчому Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області, який здійснює досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000690 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави визначено 2 місяці.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно ОСОБА_8 слідчий суддя зазначив, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Враховуючи, особу підозрюваного, наявності у нього малолітньої дитини та стан здоров`я дитини, вважав, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим і обрав відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою звизначенням підозрюваному ОСОБА_8 як альтернативу застосованому щодо нього запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою - заставу, розмір якої становить 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті. Докази, надані суду, вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. З урахуванням даних про особу підозрюваного, який працює,раніше не судимий, має вищу освіту, одружений, а також враховуючи, що він, опинившись на свободі, має можливість продовжити свою злочинну діяльність. З метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також є ризик того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків. Вина ОСОБА_8 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом обшуку; висновком експерта ХНДЕКЦ. Вказане свідчить про достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, запобігання яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" N 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".(рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, N 300-A).

Приймаючи стосовно підозрюваного рішення про визначення розміру застави, яка перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та призначаючи її у розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, слідчий суддя виходив з того, що саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким і не суперечить положенням ч. 5 ст.182, ст. ст. 178, 182, 183 КПК України і позиції Європейського суду з прав людини.

Колегія суддів не погоджується з даним висновком слідчого судді з наступних підстав.

Відповідно до ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього і визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину.

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

Враховуючи, що слідчим суддею належним чином не зазначено виключних випадків, не мотивовано розмір застави у 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, судова колегія вважає, що достатнім розміром застави, який відповідає вимогам ст. 187 КПК України і здатний забезпечитиутримування підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки і буде помірним для нього є розмір застави у 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 153 680 грн.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора ОСОБА_9 підлягає відхиленню, а апеляційна скарга адвоката ОСОБА_7 частковому задоволенню, з прийняттям нової ухвали в частині визначення розміру застави.

Посилання в апеляційній скарзі прокурора на необхідність визначення застави у розмірі 750 прожиткових мінімумів для працездатних осіб у зв`язку з неврахуванням слідчим суддею вилучених у підозрюваного грошових коштів, не можуть бути підставою для задоволення апеляційної скарги прокурора. Закон не пов`язує визначення розміру застави з сумою грошових коштів, які можуть зберігати громадяни. Крім того, дитина підозрюваного потребує медичної допомоги, що враховується судовою колегією.

Керуючись ст.ст. 376, 392, 393, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И ЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_9 відхилити.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 лютого 2019 року скасувати в частині визначення розміру суми застави 480 250 грн. та в цій частині прийняти нову ухвалу. Визначити розмір застави 153 680 грн., що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В іншій частині ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 лютого 2019 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді