Справа № 461/130/19
Провадження № 1-кс/461/2965/19
У Х В А Л А
05 квітня 2019 р.

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новий Розділ Львівської області, громадянина України, з вищою освітою, працюючого на посаді директора ТОВ «Інотех», не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000436 за ч. 2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України, а саме, у незаконному виробництві, виготовленні, придбанні, зберіганні, перевезенні чи пересиланні з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів, психотропних речовин та їх аналогів, вчинене групою осіб.
Слідчий у клопотанні зазначає, що підставою для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтована підозра останнього у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити вчиняти раніше розпочате (у тому числі щодо незаконного придбання, зберігання з метою збуту, та збуту наркотичних засобів та психотропних речовин). Крім того, підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (у тому числі речі та предмети, пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин, прекурсорів та їх аналогів), незаконно впливати на свідків вчиненого кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вважає, що більш м`які запобіжні заходи не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 .
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали заявлене клопотання.
Підозрюваний та його захисник під час розгляду справи проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого. Захисник зазначив, що підозра є необґрунтованою, прокурором порушено презумпцію невинуватості при обвинуваченні ОСОБА_5 . Вважає, що мала місце провокація вчинення злочину. В матеріалах провадження відсутня постанова прокурора про здійснення контролю за вчиненням злочину, а відтак здобуті докази є неналежними та недопустимими. Підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, запобіжний захід у виді домашнього арешту забезпечив би належну поведінку підозрюваного.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, суд вважає що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема:
- дані протоколу огляду покупця від 05 березня 2019 року;
- дані протоколу ідентифікації та огляду грошових коштів від 05 березня 2019 року;
- дані протоколу огляду місця події (добровільна видача товару) від 05 березня 2019 року;
- покази свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 від 05 лютого, 05 березня та 04 квітня 2019 року;
- дані висновку експерта № 3/275 від 21 березня 2019 року;
- дані протоколу затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України;
- дані протоколу огляду та ідентифікації грошових коштів від 04 квітня 2019 року;
- дані протоколу огляду покупця від 04 квітня 2019 року;
- дані протоколу огляду місця події (добровільна видача товару) від 04 квітня 2019 року;
- покази свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 04 квітня 2019 року;
- дані протоколу обшуку автомобіля марки «AUDI A6 ALLROAD», номерні знаки реєстрації Республіки Польща НОМЕР_1 ;
- дані протоколів про хід та результати проведення негласних слідчих дій.
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який кримінальним законом передбачена відповідальність у виді позбавлення волі до 10 років.
Суд вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризику впливу підозрюваного на свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , інших осіб у кримінальному провадженні з метою уникнення ним відповідальності за вчинене. Даний ризик обумовлюється тим, що ОСОБА_5 є одним з учасників злочинної діяльності. Частина учасників групи слідством на даний час не встановлена, тому вплив ОСОБА_5 на цих осіб може бути направлений на приховування їх участі, масштабів злочинної діяльності. Діяльність ОСОБА_5 на волі не виключає можливості приховування та знищення речових доказів, наркотичних засобів, які не були виявлені органом досудового розслідування.
Слідчий суддя не виключає, що є передумови для можливості продовження ним злочинної діяльності.
Суворість можливого покарання у сукупності з іншими наведеними ризиками може спонукати ОСОБА_5 до переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
В судовому засіданні захистом надано письмові документи, які свідчать про позитивну характеристику ОСОБА_5 та наявність у нього міцних соціальних зв`язків.
Однак, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжких злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, направлене проти здоров`я нації, вчинено умисно, що має надзвичайно високий рівень суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками для суспільства, відтак порушує основоположні цінності суспільства.
У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20 травня 2010 року п.36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті суд нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також міжнародна інстанція визнала, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Таким чином, суд приймає до уваги і те, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать з об`єктивних причин, законослухняну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з положеннями ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Слідчий суддя вважає можливим в порядку ч. 3 ст. 183 КПК України визначити заставу підозрюваному у розмірі, достатньому для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком 60 днів з моменту затримання, тобто до 02 червня 2019 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Визначити розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 153680 (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.
Застава може бути внесена на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
В разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- не відлучатися із м. Новий Розділ Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні, зокрема свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Попередити підозрюваного, що у випадку невиконання покладених на нього зобов`язань застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1