справа № 631/41/19
провадження № 1-кп/631/40/19
У Х В А Л А
19 лютого 2019 року селище міського типу Нова Водолага
Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
за участю з боку сторони обвинувачення:
прокурора ОСОБА_3 ,
з боку сторони захисту:
обвинуваченого ОСОБА_4
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Харкова, громадянина України, одруженого, зі слів має на утриманні двох малолітніх дітей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , маючого вищу юридичну освіту, приватного підприємця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 358 Кримінального кодексу України, -
Судом встановлено, в березні 2015 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , звернулася із заявою до Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області про виділення в натурі земельної частки (паю, реформованого КСП «Колос») та видачу свідоцтва на право власності на земельну ділянку, яку їй було задоволено та надано відповідне розпорядження адміністрації № 69 від 18.03.2015 року.
Відповідно до актового запису про смерть № 27 від 15.09.2015 року, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 .
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 зазначив, що обвинувачення йому зрозуміле, винним себе у скоєному визнає повністю. Зазначив, що обставини вчинення кримінального правопорушення в обвинувальному акті викладені вірно та пояснив, що він вісною 2017 року з метою допомоги ОСОБА_9 у виготовленні технічної документації, написав та подав до Новодолазької районної державної адміністрації Харківської області заяву про затвердження технічної документації із землеустрою, щодо відведення та встановлення меж земельної ділянки в натурі на місцевості від імені померлої ОСОБА_7 . Пояснив, що зробив це з благих намірів та не хотів нікому заподіяти шкоди.
Після допиту обвинуваченого та надання ним пояснень, останній заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності, у зв`язку із дійовим каяттям, на підставі ст. 45 Кримінального кодексу України, та просив закрити провадження у справі на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України, про що надав відповідне письмове клопотання.
На обґрунтування заявленого клопотання ОСОБА_4 зазначив, що він дійсно вчинив злочин при обставинах, що зазначені в обвинувальному акті, свою вину в обсязі пред`явленого обвинувачення визнає повністю, в скоєному щире розкаюється, дуже шкодує про свій вчинок та запевнив суд, що зробив для себе відповідні висновки та в подальшому не допустить зі свого боку подобного роду правопорушень. Крім того, ОСОБА_4 наголосив, що під час здійснення досудового провадження він активно сприяв розкриттю злочину, не переховувався від досудового слідства та звернув увагу суду, що вперше притягується до кримінальної відповідальності, вчинив злочин невеликої тяжкості, має на утриманні двох малолітніх дітей.
Прокурор у судовому засіданні висловила думку про необхідність закриття провадження у справі, посилаючись на те, що існують обставини, які дають підстави для закриття кримінального провадження на підставі ст. 45 Кримінального кодексу України. Як зазначила прокурор, ОСОБА_4 обвинувачується вперше у вчиненні злочину, який відноситься до категорії злочинів невеликої тяжкості, під час досудового розслідування було встановлено пом`якшуючі покарання обставини, а саме: щире каяття та активне сприяння досудовому розслідуванню, які зазначені в обвинувальному акті, обставин, що обтяжують покарання ОСОБА_4 , не встановлено. Як зазначив прокурор, під час здійснення досудового розслідування ОСОБА_4 активно сприяв розкриттю злочину, що підтверджується зібраними на досудовому розслідуванні доказами, зокрема протоколами та самостійно наданими зразками почерку.
Заслухавши клопотання та пояснення сторони захисту, з`ясувавши думку прокурора, перевіривши матеріали кримінального провадження, подані сторонами кримінального провадження під час досудового розслідування й долучені до матеріалів справи за клопотанням сторони обвинувачення, вирішуючи питання про можливість закриття провадження у справі, суд виходить з наступного.
Чинний Кримінальний процесуальний кодекс України надає право стороні кримінального провадження під час судового розгляду звернутися з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності особи, відносно якої дане провадження надійшло до суду з обвинувальним актом, і суд зобов`язаний це клопотання розглянути невідкладно (ч.4 ст. 286 Кримінального процесуального кодексу України).
Розглядаючи вказане клопотання, суд виходить із роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, що містяться у постанові від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», згідно яких, звільнення особи від кримінальної відповідальності із закриттям справи можливе лише за умови, якщо особою вчинено суспільно-небезпечне діяння, яке містить склад злочину, передбачений Особливою частиною Кримінального кодексу України, за наявності визначених законом матеріально-правових підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності.
У відповідності до змісту п. 1 ч. 2 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ст. 45 Кримінального кодексу України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Частиною 3 ст. 288 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Варто також зазначити, що згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» судам роз`яснено, що звільнення винної особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Передбачене у статті 45 Кримінального кодексу України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.
Із наданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 дійсно вчинив кримінальне правопорушення, що виразилось у складанні заяви про затвердження технічної документації із землеустрою, щодо відведення, встановлення меж земельної ділянки в натурі на місцевості від імені померлої особи.
Дії ОСОБА_4 кваліфіковані вірно за ч. 1 ст. 358 Кримінального кодексу України як підроблення офіційного документу, який має посвідчуватися іншою особою, з метою використання його підроблювачем.
Обвинувачений у судовому засіданні дав детальні пояснення про обставини вчиненого ним кримінального правопорушення, виказав щирий жаль щодо його вчинення та осуд своєї поведінки. З наданих суду протоколів допиту ОСОБА_4 від 21.07.2017 року вбачається, що останній під час досудового слідства свою вину у вчиненні злочину визнавав постійно та у повному обсязі, добровільно надавав зразки підпису для проведення експертних досліджень. У ході досудового розслідування ОСОБА_4 повідомляв усю відому йому інформацію, від слідства не переховувався, що підтверджується також поясненнями прокурора наданими у судовому засіданні.
Також судом встановлено, що ані обвинувальний акт, ані матеріали справи не містять відомостей про спричинення ОСОБА_4 певної шкоди державним чи громадським інтересам або інтересам певних юридичних або фізичних осіб, а тому у суду немає підстав вважати, що у даному кримінальному провадженні спричинено шкоду або завдано збитки.
У такому випадку невідшкодування збитків або неусунення заподіяної шкоду відповідно до рекомендацій постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» не може бути перешкодою для звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 Кримінального кодексу України.
Окрім цього, слід відзначити, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 358 Кримінального кодексу України, яке було вчинене ОСОБА_4 відповідно до ст. 12 Кримінального кодексу України відноситься до злочинів невеликої тяжкості та не відноситься до корупційних злочинів.
Таким чином, у судовому засіданні не встановлено обставин, які б об`єктивно перешкоджали звільненню ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, у зв`язку із дійовим каяттям та закриттю провадження у даній кримінальній справі, виходячи з того, що ОСОБА_4 вперше вчинив злочин невеликої тяжкості, від його дій тяжких наслідків не настало, після вчинення злочину щиро покаявся та активно сприяв розкриттю злочину, не намагаючись чогось приховати або уникнути відповідальності.
Також ОСОБА_4 судом роз`яснено та ним зрозуміло, що закриття кримінального провадження з цих підстав не є закриттям кримінального провадження з реабілітуючих підстав.
Звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити відповідно до вимог чинного кримінально-процесуального законодавства питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, відшкодування судових витрат тощо (п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності»).
Долю речових доказів по справі слід вирішити в порядку, визначеному п. 5 та п. 7 ч. 9 ст. 100 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: документи, що є речовими доказами, залишаються в матеріалах кримінального провадження протягом усього часу їх зберігання, а заповіт ОСОБА_7 повернути власнику.
Цивільний позов в рамках даного кримінального провадження не заявлено.
Частина 1 ст. 126 Кримінального процесуального кодексу України покладає на суд обов`язки вирішити питання щодо процесуальних витрат у вироку або ухвалі суду.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 118 Кримінального процесуального кодексу України к процесуальним витратам відносяться витрати, пов`язані із залученням експертів, які в силу приписів частини 1 та 2 статті 122 цього ж кодифікованого процесуального закону України несе сторона кримінального провадження, яка залучила експерта. При цьому у разі залучення експертів спеціалізованих державних установ стороною обвинувачення, це здійснюється за рахунок коштів, які цільовим призначенням виділяються цим установам з Державного бюджету України.
Оскільки в рамках даного кримінального провадження було проведене експертне дослідження саме такою установою, з ОСОБА_4 на користь держави слід стягнути витрати на залучення експерта при проведенні судової почеркознавчої експертизи № 355 від 13.12.2018 року в розмірі 4004,00 гривень.
Керуючись статтями 12, 44, 45, частиною 1 статті 358 Кримінального кодексу України, статтями 26, 100, частиною 1 статті 118, статтями 126, 284 288, 369, 372, ч.астиною 2 статті 392, статтею 395, частиною 5 статті 532, статтею 533 Кримінального процесуального кодексу України, суд
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження задовольнити.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 358 Кримінального кодексу України, на підставі статті 45 Кримінального кодексу України, у зв`язку із дійовим каяттям.
Речові докази по справі оригінал заяви, від імені померлої ОСОБА_7 , щодо затвердження технічної документації із землеустрою та передачі їй у власність земельної ділянки, датованої 23.03.2017 року, заяви написані власноручно ОСОБА_4 на 5 аркушах, як вільні зразки почерку та підпису останнього залишити в матеріалах кримінального провадження протягом усього часу їх зберігання, оригінал заповіту ОСОБА_7 повернути до Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області.
Процесуальні витрати на залучення експерта в сумі 4004 (чотири тисячі чотири) гривні 00 копійок за виконання судової почеркознавчої експертизи № 355, проведеної 13 грудня 2018 року Харківським науково дослідним експертно криміналістичним центром, стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , номер картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави.
Копію ухвали негайно після її проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Нововодолазький районний суд Харківської області протягом семі днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1