Провадження № 1-кс/638/4668/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження №0004208 від 01.11.2018 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, -

встановив:

До суду звернувся слідчий Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначає, що 05 листопада 2018 року до Шевченківського відділу поліції ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що по кримінальному провадженню допитано потерпілу ОСОБА_6 , яка пояснила, що у травні 2018 році звернулася до 6 ХДНК м. Харкова щодо оформлення своїх спадкових прав після померлої родички ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та яка була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . За заявою потерпілої державним нотаріусом 6 ХДНК ОСОБА_8 було зареєстровано спадкову справу №273/2018 та надано роз`яснення про необхідність звернення до суду для продовження строку для прийняття спадщини у зв`язку з його пропуском. При цьому на момент реєстрації спадкової справи, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна була відсутня будь-яка інформація щодо квартири АДРЕСА_2 , яка належала на праві приватної власності ОСОБА_7 , та в якій вона була зареєстрована та проживала до моменту своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 .
31.10.2018 року від державного нотаріуса 6 ХДНК потерпілій стало відомо про те, що 26 вересня 2018 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, щодо об`єкта нерухомого майна державним реєстратором Павлівської сільської ради Богодухівського району Харківської області ОСОБА_9 було внесено запис про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_2 , на ім`я ОСОБА_10 на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 22.11.2003 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_11 .
Потерпіла ОСОБА_6 , знаючи, що померла ОСОБА_7 не продавала нікому своєї квартири за адресою: АДРЕСА_1 та була зареєстрована за вищезазначеною адресою, проживала у цій квартирі до дня своєї смерті, зрозумівши, що вона, ОСОБА_6 , як спадкоємиця за законом, стала жертвою шахрайства невідомих осіб, звернулася з відповідною заявою до органу досудового розслідування Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Слідством встановлено, що на даний момент згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.11.2018 року та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, щодо об`єкта нерухомого майна квартира АДРЕСА_2 належить на праві приватної власності ОСОБА_10 .

На даний час ця квартира є безпосереднім об`єктом вчиненого кримінального правопорушення, тому що реєстрація права власності на квартиру у відповідних державних реєстрах відбулася через 15 років після укладання договору купівлі-продажу квартири, реєстрацію було проведено за межами м. Харкова, померла ОСОБА_7 протягом 13 років після начебто укладання договору продовжувала бути зареєстрованою у квартирі за вищезазначеною адресою та мешкала у ній до дня своєї смерті. Зазначається, що є ризик повторного переходу права власності на вищезазначену квартиру до добросовісного чи недобросовісного набувача, що значно ускладнить досудове слідство по даній справі та може стати на заваді захисту прав та законних інтересів громадян.

В судове засідання слідчий не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав.

Інші учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, про розгляд клопотання повідомлялись, причини неявки суду не повідомили.

У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.

В провадженні СВ Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області знаходиться кримінальне провадження №0004208 від 01.11.2018 року із попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.1 ст.190 КК України.

Згідно частини 2 ст.170 КПК України, слідчий суддя або суд під час досудового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині 2 ст.167 цього Кодексу, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно до вимог ст.170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ст.98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
Відповідно до ст.ст. 168, ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч.1 ст.167 КПК України), а й іншим особам.
Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 та належить на праві приватної власності ОСОБА_10 , шляхом заборони розпорядження нею та її відчуження, в тому числі іншим фізичним та юридичним особам.

Надати дозвіл на подання ухвали та інших документів до повноважного органу для внесення даних, щодо арешту нерухомого майна до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна слідчому Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1