Справа № 750/5265/19
Провадження № 1-кс/750/2590/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2019 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого слідчого відділу Чернігівського районного відділення поліції Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000390 від 07.05.2019, -

В С Т А Н О В И В:

13.05.2019 до суду, засобами поштового зв`язку, надійшло клопотання слідчого СВ Чернігівського районного відділення поліції Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_2 від 07.05.2019, яке погоджено прокурором Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , в якому слідчий просить накласти арешт на: порожеву сітку довжиною 10 метрів, висотою 1,5 метра, розміром вічка 70 мм; порожеву сітку довжиною 30 метрів, висотою 3 метри, розміром вічка 65 мм; порожеву сітку довжиною 40 метрів, висотою 2 метри, розміром вічка 70 мм; порожеву сітку довжиною 40 метрів, висотою 2,5 метри, розміром вічка 70 мм; порожеву сітку довжиною 35 метрів, висотою 1,5 метри, розміром вічка 55 мм; велосипед марки «Україна» синього кольору; дерев`яний саморобний човен довжиною 4,5 метрів шириною 60 см, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , які виявлено та вилучено 07.05.2019 року під час огляду місця події, з забороною власнику відчужувати, розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном.

Вивчивши клопотання про арешт майна з доданими до нього документами, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
За змістом абзацу 2 частини 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий, звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна, вказує, що майно, яке на його думку належить арештувати, було вилучене 07.05.2019 під час огляду місця події, на підтвердження чого до матеріалів клопотання надано копію вказаного вище протоколу, та й в самому клопотанні слідчий посилається на ці обставини. Метою накладення арешту на порожеві сітки та саморобний дерев`яний човен є необхідність у збереженні вказаного майна як речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України), адже вказані речі були використані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з чим за рішенням суду можуть підлягати спеціальній конфіскації.

Разом з тим, є незрозумілим мета накладення арешту на вказане вище майно, з огляду на те, що слідчим така мета вказана як «збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст. 170 КПК України)», так і як «можлива спеціальна конфіскація того (п.2 ч.2 ст. 170 КПК України)», однак у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, а документів, на підтвердження того, що ОСОБА_4 є підозрюваним, обвинуваченим, засудженим або третьою особою у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000390 від 07.05.2019, до матеріалів клопотання слідчим долучено не було.

Більш того, метою накладення арешту на велосипед марки «Україна» синього кольору, слідчим у клопотанні зазначена як «необхідність у збереженні вказаного майна як речового доказу», однак, ч.1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, подане слідчим клопотання не містить належних та допустимих доказів того, що вилучений під час огляду місця події велосипед марки «Україна» синього кольору, має хоч якесь відношення до розпочатого досудового розслідування, що такий дійсно є матеріальним об`єктом, який був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, розпочатого за ч.1 ст. 249 КК України, чи був об`єктом кримінально протиправних дій, набутий кримінально протиправним шляхом або отриманий юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ознаки якого передбачено ч.1 ст. 249 КК України, а рівно як і не надано належного аргументування того, які слідчі дії будуть проведені з таким вилученим майном, відомості за результатами проведення яких, будуть використані як доказ з метою доведення обставин, які підлягають доказуванню.

Недодержання зазначених вимог є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, що випливає зі змісту ч.3 ст. 172 КПК України.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Чернігівського районного відділення поліції Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно - повернути прокурору Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків 72 години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1