Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1608/17
Провадження № 1-кп/280/136/19
У Х В А Л А
23 січня 2019 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстр досудових розслідувань за №00000014 від 26.05.2017, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Переяслав-Хмельницький Київської області, громадянина України, з вищою освітою, вдівця, утриманців не має, інваліда третьої групи, депутатом не є, не судимий, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366? КК України,

встановив:

За результатами проведення 20.11.2015 виборів депутатів Коростишівської районної ради Житомирської області, рішенням сесії Коростишівської районної ради VII скликання від 20.11.2015 №1 ОСОБА_4 обрано депутатом Коростишівської районної ради Житомирської області. Згідно з п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_4 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону. ОСОБА_4 , будучи особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язаний щорічно до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Частиною 5 вказаної статті визначено, що нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» передбачено, що система подання та оприлюднення декларацій, у тому числі депутатів місцевих рад, розпочинає свою роботу з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей фінансового контролю окремих категорій посадових осіб» від 23.03.2017, відповідно до яких, строк подання декларацій для осіб, які відповідно до Закону подають їх вперше, продовжено до 01 травня 2017 року.

Отже, ОСОБА_4 був зобов`язаний до 00 годин 00 хвилин 01.05.2017 подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік. ОСОБА_4 був присутній 16.02.2017 на 13 сесії Коростишівської районної ради VII скликання, та був попереджений про необхідність декларування шляхом реєстрації та внесення відповідних відомостей на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції. Проте ОСОБА_4 , достовірно знаючи, що у строк до 01.05.2017 року він зобов`язаний подати до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування декларацію за 2016 рік, у період з 01.01.2017 по 01.05.2017, перебуваючи на території України, зокрема у місті Коростишів Житомирської області, маючи реальну можливість подання декларації, умисно не подав до Єдиного державного реєстру декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік.

Вищевказані дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ст. 366? КК України як умисне неподання суб`єктом декларування декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Обвинувачений ОСОБА_4 звернувся з клопотанням, в якому просить закрити кримінальне провадження за обвинуваченням його у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366? КК України, звільнивши його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, яке обґрунтував тим, що він повністю визнав провину, у скоєному щиросердно розкаявся, активно сприяв розкриттю даного злочину та усунув його наслідки шляхом подання декларації.

У судовому засіданні прокурор не заперечував щодо задоволення заявленого обвинуваченим клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України,вважає клопотання обґрунтованим, обвинувачений свою винуватість визнав повністю в інкримінованому йому злочині, передбаченому ст. 366? КК України , щиросердно розкаявся, на досудовому розслідуванні активно сприяв розкриттю злочину, подав декларацію,чим усунув наслідки скоєного злочину.

Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, вивчивши клопотання обвинуваченого та долучені до нього матеріали, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог ст. 45 КК України особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності, якщо вона вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, крім корупційних злочинів, після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Тобто, дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялася, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам досудового розслідування будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. При цьому, активне сприяння це добровільні дії особи, що вчинила злочин, спрямовані на допомогу органам досудового розслідування у встановленні знарядь, засобів, співучасників вчиненого злочину, а також інших обставин, які мають кримінально-правове чи кримінально-процесуальне значення для розслідування та розкриття злочину.

Звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 22 березня 2018 року у справі №759/7784/15-к, розкаяння не повинно носити формальний характер. Окрім визнання особою факту вчинення злочину, каяття передбачає, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що у 2015 році був обраний депутатом Коростишівської районної ради Житомирської області, влітку 2017 року склав повноваження, оскільки сильно захворіла його дружина онкологічним захворюванням, більше року знаходилась на лікуванні в м. Києві, він здійснював за нею догляд, своєчасно на мав можливості подати електронну декларацію, був ознайомлений та попереджений про необхідність декларування, наразі подав до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування декларацію за 2016 рік 12.01.2019, на підтвердження чого надав відповідні документи.

У матеріалах справи відсутні відомості щодо наявності збитків чи заподіяння шкоди, у кримінальному провадженні потерпілі відсутні, отже, суд приходить до висновку, що відсутність такої складової дійового каяття як відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди є допустимою.

Згідно наведеного у примітці до статті 45 КК України переліку злочинів, які відповідно до Кримінального кодексу є корупційними, ст. 366? КК України, за якою обвинувачується ОСОБА_4 не є таким корупційним діянням, що свідчить про можливість застосування до обвинуваченого вказаної підстави звільнення його від кримінальної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 12 КК України, злочин, передбачений ст. 366? цього Кодексу відноситься до категорії злочинів невеликої тяжкості, оскільки згідно санкції цієї статті, за його вчинення може бути призначене покарання у виді штрафу до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк до двох років, або громадські роботи на строк до двохсот сорока годин, тобто покарання у виді позбавлення волі на строк не більше двох років, або інше, більш м`яке покарання за винятком основного покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження ОСОБА_4 раніше не судимий, тобто кримінальне правопорушення вчинене ним вперше. Прокурором не заперечувалося активне сприяння обвинуваченого розкриттю злочину органу досудового розслідування в установленні невідомих обставин справи, надавання детальних та послідовних поясненень, пов`язаних з вчиненням кримінального правопорушення, та документи, які їх підтверджують.

Таким чином, судом не встановлено перешкод правового характеру, передбачених законом, для застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 положень ст. 45 КК України, при вирішенні клопотання про його звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, а тому клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44, 45 КК України, ст.ст. 285, 288, 372, 395 КПК України, суд,

постановив:

Задовольнити клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

ОСОБА_4 звільнити від кримінальної відповідальності, передбаченої статтею 366? Кримінального кодексу України.

Кримінальне провадження №00000014 за ст. 366? Кримінального кодексу України закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1