УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0008475 від 25.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.185, ч. 1 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на нерухоме майно.
Дане клопотання обґрунтоване тим, що СВ Солом`янського УП ГПНП в м. Києві проводиться досудове розслідування по кримінальному правопорушенні №0008475 від 25.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.185, ч. 1 ст. 190 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 24.07.2018 приблизно о 11.20 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: вул. Кудряшова, 3, м. Київ таємно викрала із автомобіля Лексус д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , рюкзак з документами на ім`я ОСОБА_4 , а саме водійське посвідчення, посвідку на постійне місце проживання, паспорт громадянина Ізраїлю, ідентифікаційний код, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та інші документа, а також грошові кошти в сумі 80000 грн.

Встановлено, що серед викрадених документів перебували оригінали довіреностей іноземних громадян ( ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ), виданих ОСОБА_4 на вчинення юридичних дій із належними вказаним особам об`єктами нерухомості, розташованої та території України. Також в комплектах вкрадених документів були копії паспортів іноземних громадян-довірителів ОСОБА_9 та їх карток платників податків в Україні.

Крім того, серед викрадених документів перебували оригінали договорів купівлі-продажу належного дружині ОСОБА_9 , ОСОБА_10 об`єктів нерухомості, копія паспорту ОСОБА_10 і свідоцтва про шлюб ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Невстановлена особа чи особи, які 24.07.2018 викрали з автомобіля ОСОБА_9 грошові кошти та документи, не просили викуп за документи і не повернули їх. Оскільки документи самі по собі не мають ніякої цінності, є всі підстави вважати, що станом на сьогоднішній день відбувається підготовка до вчинення злочину у вигляді заволодіння чужим майном шляхом обману. Викрадені оригінали документів (паспорти, договори, довіреності тощо) дають змогу із залученням до злочинної схеми недоброчесних нотаріусів та державних реєстраторів переоформити без участі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 належні ним об`єкти нерухомого майна.

Перевіркою відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна встановлено наступне:

1) громадянину Ізраїлю ОСОБА_11 на праві власності належать наступні об`єкти:

квартира за адресою: АДРЕСА_1 ;

квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході досудового розслідування, для забезпечення належного кримінального провадження, квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 - визнано речовими доказами в кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0008475 від 25.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.185, ч. 1 ст. 190 КК України.
Прокурор в клопотанні зазначає, що з метою збереження речових доказів, та запобігання в майбутньому відчуження вищевказаного майна та завдання матеріальної шкоди потерпілим, виникла необхідність в накладенні арешту на вищевказане майно.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав викладених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
За положеннями ч. 2 ст. ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя, суд, повинен врахувати, зокрема, правову підставу для арешту майна.
З матеріалів клопотання вбачається, що СВ Солом`янського УП ГПНП в м. Києві проводиться досудове розслідування по кримінальному правопорушенні №0008475 від 25.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.185, ч. 1 ст. 190 КК України.

В ході досудового розслідування, для забезпечення належного кримінального провадження, квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 - визнано речовими доказами в кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0008475 від 25.07.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.185, ч. 1 ст. 190 КК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Прокурором доведено наявність підстав, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, а саме, що вищезазначене майно є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, та може в майбутньому забезпечити відшкодування завданої матеріальної шкоди потерпілим.
Враховуючи те, що прокурором доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, то його слід задовольнити, оскільки настання інших наслідків може перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі вищевикладеного, клопотання про накладення арешту на майно підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на об`єкт нерухомості, який на праві власності належить ОСОБА_11 , а саме:

-квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №00;

- квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №00.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду м. Києва.
Слідчий суддя ОСОБА_1