справа № 699/234/17
провадження № 1-кп/691/44/18
УХВАЛА

18 червня 2018 року Городищенський районний суд Черкаської області

В складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю

прокурора ОСОБА_3 ,

сторони кримінального провадження:

законний представник потерпілого ОСОБА_4 ,

потерпілий ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання законного представника потерпілого про призначення повторної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000176 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.1ст.125 КК України, -

встановив :

Із матеріалів кримінального провадження №0000176, вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що 01 травня 2016 року близько 16-17 години 00 хвилин на березі річки Рось поблизу вул..1 Травня в м.Корсунь-Шевченківський Черкаської області умисно на грунті неприязних відносин, що виникли під час словесного конфлікту наніс один удар кулаком правої руки в обличчя в область зубів неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .Згідно висновку судово-медичної експертизи висновку експерта №111 від 19 вересня 2016 року ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження у вигляді тупої травми голови: забою м`яких тканин голови, забійної рани слизової оболонки порожнини роту, синців верхньої і нижньої губи справа, відлому коронок 1 верхнього правового та 1 нижнього правого зубів, які утворилися від дії тупого твердого предмету. Дані тілесні ушкодження не спричинили короткочасного розладу здоров`я і по цій ознаці відносяться до легких тілесних ушкоджень.

Під час розгляду справи 18 червня 2018 року, у судовому засіданні, законний представник потерпілого ОСОБА_4 подав письмове клопотання про призначення повторно судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні, так як попередньо проведені експертизи №111 від 19 лютого 2016 року, №05-11-01/19 від 27.01.2017 року, №05-11-01/60 від 15 березня 2017 року виконані судовим експертом ОСОБА_7 є не об`єктивними та не відповідають Правилам судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень. Так, у висновку №05-11-01/60 від 15 березня 2017 року вказано, що не має жодних підстав вважати вказані в медичній карті №2308 стаціонарного хворого хірургічного відділення Корсунь-Шевченківської ЦРЛ на прізвище ОСОБА_5 , а також в протоколі допиту лікаря ОСОБА_8 , припухлість і болючість в ділянці лівої скроні компонентами тупої травми голови. В Правилах судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень п.1.2 вказується, що з медичної точки зору тілесні ушкодження це порушення анатомічної цілісності тканин, органів та їх функцій, що виникає як наслідок дії одного чи кількох зовнішніх ушкоджуючих факторів фізичних, хімічних, біологічних, психічних. Згідно Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень в п.4.4. вказується, що при проведенні судово-медичної експертизи експерт повинен використовувати оригінали медичних документів. У виняткових випадках дозволяється використання копій і виписок, за умови відображення в останніх вичерпних відомостей про ушкодження та їх клінічний перебіг. Ці документи мають бути засвідчені підписом лікаря і печаткою лікувального закладу.Слідчим ОСОБА_9 16.09.2016 року в розпорядження судово-медичного експерта ОСОБА_7 була надана медична карта №2308 стаціонарного хворого хірургічного відділення Корсунь-Шевченквської ЦРЛ на прізвище ОСОБА_5 з якої відомо, що при поступленні в лікарню, потерпілий мав в ділянці лівого виска болючість, припухлість.Очевидно, що припухлість являється порушенням анатомічної цілісності тканин відповідно є тілесним ушкодженням. З медичної карти №2308 стаціонарного хворого ОСОБА_5 відомо що у потерпілого при госпіталізації були зафіксовані серед інших наступні тілесні ушкодження забій м`яких тканин голови з цефалічним і помірним антено-вегетативним синдромом. Ні яких інших обставин виникнення припухлості і болючості в області лівого виска, крім травматичного забою м`яких тканин голови, не вказано, тому виникнення припухлості і болючості в області лівого виска вважати не травматичного походження підстав не має, відповідно і підстав не враховувати припухлість і болючість в області лівої скроні, при визначенні ступеня тяжкості тілесних ушкоджень теж не має.В судовому засіданні експерт ОСОБА_7 підтвердив, що припухлість і болючість в області лівої скроні могла утворитися внаслідок удару однак всупереч цьому дані тілесні ушкодження він не врахував. Також у висновку №111 від 19 лютого 2016 року експерт ОСОБА_7 в пункті 1-2 вказує гр.. ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження у вигляді тупої травми голови: забою мяких тканин голови, забійної рани слизової оболонки порожнини роту, синців верхньої і нижньої губи справа, відлому коронок 1 верхнього правого та 1 нижнього правого зубів, які утворилися від дії тупого твердого предмету. Дані тілесні ушкодження могли утворитися в строк вказаний в постанові і не спричинили короткочасного розладу здоров`я і по цій ознаці відносяться до легких тілесних ушкоджень. В Правилах судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень п.2.3.3 вказує, що короткочасним належить вважати розлад здоров`я тривалістю понад шість днів, але не більше як три тижні 21 день. З медичної картки №2308 стаціонарного хворого хірургічного відділення Корсунь-Шевченквської ЦРЛ на прізвище ОСОБА_5 відомо , що станом на 06 травня 2016 року стан хворого значно покращився, живіт не здутий, м`який, не болючий. Набряк верхньої губи значно зменшився, рана з внутрішньої сторони чиста, біль голови зменшилася. В той же день виписаний на амбулаторний нагляд невролога, лікування стоматолога хірурга. Очевидно, що станом на 06 травня 2016 року у потерпілого зберігався набряк верхньої губи, а рана слизової облолонки порожнини рота не загоїлася, що в свою чергу було перешкодою для лікування та відновлення пошкоджених зубів.Таким чином тілесні ушкодження у вигляді набряка верхньої губи, рани слизової оболонки рота, травматичний злам коронок двох зубів спричинили розлад здоров`я більш ніж на шість днів тому відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. В судовому засіданні експерт підтвердив, що критеріями по яких тілесні ушкодження відносяться до таких, що спричинили короткочасний розлад здоров`я є саме тривалість тілесних ушкоджень більше шести діб. Всупереч цьому він дійшов висновку, що тілесні ушкодженняя у вигляді набряка верхньої губи, рани слизової оболонки рота, травматичного зламу коронок двох зубів не спричили короткочасного розладу здоров`я. Також на підтвердження того що дані тілесні ушкодження тривали більше шести діб, є запис в амбулаторній карті ОСОБА_5 лікаря стоматолога зроблений 13 травня 2016 року. Цей запис підтверджує, що відновлення травмованих зубів можливе було тільки 13 травня 2016 року.Необхідно повторно поставити експертам на вирішення запитання, чи відносяться ушкодження зафіксовані у медичній карці №2308 стаціонарного хворого хірургічного відділення Корсунь-Шевченківської ЦРЛ ОСОБА_5 у вигляді травматичного набряку м`яких тканин лівої скроневої ділянки голови до тілесних ушкоджень і якщо так то до якої категорії тілесних ушоджень належать і чи тілесні ушкодження у вигляді травматичного злому коронок двох зубів, рана слизової оболонки верхньої губи, відноситься до категоріх легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, визначивши експертною установою Черкаське Обласне бюро судово-медичної експертизи.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження з приводу заявленого клопотання - прокурора, обвинуваченого, які заперечили щодо проведення повторної експертизи з підстав необгрунтованості, потерпілого та його законного представника, які вважають клопотання необхідним з мотивів недотримання вимог кримінально-процесуального законодавства при проведенні досудового розслідування кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження із зібраними у ньому доказами на досудовому слідстві, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1ст. 332 КПК України, під час розгляду кримінального провадження, суд за клопотанням сторін або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно до ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

У відповідності до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року N 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Згідно до Інструкції про проведення судово-медичної експертизи №6 від 07.01.1995 року у разі необхідності вирішення питань, що потребують спеціальних знань з судової медицини та інших галузей науки та техніки, призначається комплексна експертиза, яка виконується судово-медичним експертом та фахівцями інших спеціальностей. Якщо експертиза буде визнана неповною або не досить ясною, може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту.

За змістом ч.3ст.333 КПК України у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд, за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі дії. Під час розгляду клопотання, суд, враховує значення обставин про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування.

З врахуванням вищенаведеного, аналізуючи зміст клопотання законного представника потерпілого, враховуючи думки учасників процесу, суд приходить до висновку, що за своїм змістом клопотання є таким що не має належної мотивації, не узгоджується із вимогами кримінального процесуального законодавства, яке регламентує порядок вирішення такого виду клопотань та відповідно не доведено чому певного виду слідча дія не була проведена під час досудового розслідування, і чи взагалі є підстави стверджувати, що такі обставини у справі не вивчалися з огляду на проведені експертизи №111 від 19 лютого 2016 року, №05-11-01/19 від 27.01.2017 року, №05-11-01/60 від 15 березня 2017 року виконані судовим експертом ОСОБА_7 , оскільки з наданих пояснень учасниками процесу вбачається, що викладені у клопотанні обставини були їм відомі на час закінчення досудового розслідування.

Суд, погоджується, що для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження необхідно надати оцінку зібраним під час досудового розслідування доказам в цій частині, остільки висновки експерта належать до джерел доказів, коли на підставі проведених досліджень встановлюються нові фактичні дані, які і є доказами.

Керуючись ст.ст. 242, 332, 350,372 КПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання законного представника потерпілого ОСОБА_4 про призначення повторної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000176 про обвинувачення ОСОБА_6 вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.1ст.125 КК України відмовити.

Судовий розгляд кримінального провадження продовжити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя ОСОБА_1