печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , представників власників майна адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представника потерпілої ОСОБА_7 , власника майна ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_9 , про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В :
До провадження слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, погоджене із прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про накладення арешту на нежитлові приміщення площею 1170 кв.м., що розміщені за адресою: м. Київ, проспект Героїв Сталінграда, 4-А, право власності на які зареєстроване за ТОВ «Гранада-82» ; на нежитлові приміщення площею 163,7 кв.м. та нежитлові приміщення площею 543,7 кв.м., що розміщені за адресою: м. Київ, вул. Житньоторзька, 4/16, право власності на які зареєстроване за ТОВ «Українські Вареники» ; на нежитлові приміщення площею 500,90 кв.м., що розміщені за адресою: м. Київ, вул. Ігорівська, буд. 11 (Літ. А), право власності на які за ПП «Кіті» ; на нежитлове приміщення (Літ. А), площею 1265 кв.м., що розміщене за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 39, право власності на яке зареєстроване за ТОВ «Пульт» ; на нежитлові приміщення площею 1461,8 кв.м., що складають 67/100 частин від нежитлових приміщень у будинковолодінні площею 2169,2 кв.м., що розміщене за адресою: м. Київ, вул. Верхній Вал, буд. 16/4А,А', право власності на які зареєстроване за ТОВ «Енігма ЛТД» ; на нежитловий будинок (літ. Б), загальною площею 397,6 кв.м. та нежитловий будинок (літ. Ж), загальною площею 772,5 кв.м., що розміщені за адресою: м. Київ, вул. Волоска, буд.2/вул. Борисоглібська, буд. 21/вул. Набережно-Хрещатицька, буд. 19, право власності на який зареєстроване за ТОВ Пром-Експо» .
Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001069 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Слідчий стверджує, що на вказані у клопотанні грошові кошти необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання не підтримав.
Представники власників майна, потерпіла та власник майна в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили в його задоволенні відмовити.
Заслухавши пояснення прокурора, слідчого, представників власників майна, представника потерпілої та власника майна, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до п. 2, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення спеціальної конфіскації та конфіскації майна як виду покарання.
Як визначено ч. 5 цієї ж статті, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Так, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні особи, яка звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Як вбачається з долученого до клопотання витягу з кримінального провадження №0001069, в рамках означеного кримінального провадження про підозру не повідомлено жодній особі та відсутні будь-які відомості, які б переконливо свідчили про необхідність накладення арешту на вказане майно, адже досудове розслідування здійснюється на протязі тривалого часу, а тому з викладеного вбачається, що особа, яка звернувся з клопотанням, не довела необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, для досягнення визначеної нею в клопотанні мети, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 170, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_9 , про арешт майна - відмовити.
Повний текст ухвали буде виготовлений і проголошений о 14 год. 50 хв. 25 травня 2018 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1