У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про призначення судового розгляду

"12" вересня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянув у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000725 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бердянськ, Запорізької області, українця, громадянина України, працюючого зі слів сезонним працівником, а саме оператором тиру у Гідропарку, одруженого, з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого періодично за адресою: АДРЕСА_2 (не житлове приміщення) та зі слів у АДРЕСА_3 , раніше судимого вироком Галицького районного суду м. Львова від 13 червня 2013 року за ч. 1 ст.358, ч.3 ст.358, ч.4 ст. 358, ст.70 КК України; вироком Галицького районного суду м. Львова від 25 травня 2016 року за ч. 3 ст.357, ч.3 ст.358, ч.2 ст. 259, ст.ст.70,71 КК України; вироком Шевченківського районного суду м. Львова від 03 червня 2016 року за ч. 2 ст.259, ст.72 КК України до 4 років позбавлення волі,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України,

В С Т А Н О В И В:

З Київської місцевої прокуратури №7, надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000725 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України до судового розгляду, оскільки дотримано норм кримінально-процесуального законодавства та підстав для його повернення прокурору або його закриття не встановлено.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений ОСОБА_5 не заперечували щодо призначення обвинувального акту до судового розгляду.

Крім того, прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про те, що до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину (кримінального правопорушення), не працює, не має постійного місця проживання та джерела прибутку, раніше судимий, зокрема за злочини проти громадської безпеки, дане кримінальне правопорушення вчинив маючи не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість, може продовжити злочинну діяльність та ухилятися від слідства і суду.

Захисник у судовому засіданні зазначив, що на його думку, клопотання є необґрунтованим, ризики не доведені, просив врахувати особу обвинуваченого, його похилий вік, стан здоров`я та наявність офіційної дружини, що свідчить про міцність соціальних зв`язків, тому просив обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт чи особисте зобов`язання.

Обвинувачений ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні підтримав думку захисника та також просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зазначив, що має постійне місце проживання в м. Києві, стійкі соціальні зв`язки та поганий стан здоров`я.

Заслухавши думки учасників судового провадження, оглянувши клопотання, вивчивши обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором також дотримані вимоги КПК України та підстав для його повернення прокурору не встановлено.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не заявлено.

Судовий розгляд необхідно здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Заслухавши учасників судового провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винними у вчинені кримінального правопорушення, а також на конкретні обставини кримінального провадження, його особу, оскільки наявність постійного місця проживання та місце роботи обвинуваченого не підтверджено, що свідчило б про міцність його соціальних зв`язків, довідки про стан його здоров`я не надано, раніше судимий за злочини проти громадської безпеки, що може вказувати на його схильність до скоєння нових кримінальних правопорушень та ухилення від суду, тобто застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, на даний час не вбачається.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи наведене, суд на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки не зникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Також, суд враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 вказаного Кодексу, а саме 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить - 140960 гривень та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 194, 314-316 КПК України, суд
У Х В А Л И В:

Призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000725 відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України до судового розгляду на 24 вересня 2018 року на 12 годину 00 хвилин у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Судове засідання проводити за участю прокурора, захисника та обвинуваченого.

Клопотання прокурора про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 09 листопада 2018 року включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 140960 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок ТУДСАУ у місті Києві (одержувач - ТУДСАУ у місті Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувач - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, розрахунковий рахунок - № 2089), із зобов`язанням обвинуваченого у разі такого внесення застави прибувати до суду за першою вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покладенням протягом 2 місячного терміну дії обов`язків, у разі внесення застави, з дня її внесення, наступних обов`язків: 1) прибувати до суду із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту м. Києва без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати при наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений вважається таким, до якого обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя