Справа № 589/2427/18
Провадження № 1-кп/589/440/18
ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2018 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Шостка кримінальне провадження відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця ст. Джамбул, Казахстан, громадянина України, з середньою освітою, пенсіонера, який зареєстрований в АДРЕСА_1 , фактично проживає в АДРЕСА_2 , раніше засудженого 29.08.2017 Шосткинським міськрайсудом Сумської області за ст. 246 КК України до штрафу в сумі 850 грн.,

обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_4 , 23.04.2018 близько 20 год. 20 хв. знаходячись в районі будинків АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 , умисно, грубо порушував громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, так як він нехтуючи загальноприйнятими нормами поведінки в суспільстві, що супроводжувалося криками та не цензурною лайкою, безпричинно, наніс один удар рукою в праву частину обличчя ОСОБА_5 , в результаті чого їй було спричинене тілесне ушкодження у вигляді забою м`яких тканин з садном правої скронево-виличної області, яке, згідно висновку судово-медичної експертизи № 102 від 06.06.2018р. кваліфікується, як легке тілесне ушкодження.

ОСОБА_4 у судовому засіданні винним себе у скоєнні злочину не визнав в повному обсязі, також не визнав цивільний позов.

Разом з цим вина ОСОБА_4 у скоєнні злочину доводиться поясненнями як самого ОСОБА_6 так і поясненнями свідків, потерпілої, письмовими доказами дослідженими в судовому засіданні.

Так ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що він 23.04.2018 близько 20 год. 20 хв. після вечері, вийшов зі свого господарства, тобто з буд АДРЕСА_2 , там він побачив свою дружину і дійсно почав кричав та сваритися в її адресу. Підставою його сварки стало те, що його дружина стоїть на вулиці і розмовляє в даному випадку з потерпілою. З ОСОБА_5 він не сварився. Раніше між ними неприязних стосунків не було. Причини бити її в нього не було і він її не бив, тілесних ушкоджень їй не спричиняв. Навпаки це вона стала говорити йому щоб він не кричав, і плюнула йому в обличчя. Потім він став кричати і в адресу ОСОБА_5 перебуваючи на зазначеній вулиці. В стані сильного алкогольного сп`яніння він не був, хоч і вживав в той день спиртні напої. Цивільний позов не визнає в повному обсязі так як жодних тілесних ушкоджень потерпілій не наносив.

Потерпіла ОСОБА_5 пояснила, що протягом тривалого часу являється знайомою із обвинуваченим ОСОБА_4 , який є сусідом її матері ОСОБА_7 . Увесь час вона підтримувала, як із обвинуваченим ОСОБА_4 , так із його родиною гарні добросусідські відносини та всіляко допомагала даній родині з різних юридичних питань. Жодних сварок між ними не було. Так 23.04.2018 близько 20 год. 20 хв. вона разом з ОСОБА_8 - дружиною обвинуваченого, перебувала на вулиці Центральній в с. Чапліївка, Шосткинського району біля будинку № 40. Потім на вулицю вийшов ОСОБА_4 який був в стані сильного алкогольного сп`яніння. Він побачив їх став голосно нецензурно лаятися в адресу своєї дружини. Вона ( ОСОБА_9 ) намагалася його заспокоїти і просила не кричати на вулиці та не порушувати громадський порядок, але після цього він став кричати та сваритися ще більше, вдарив її в обличчя , говорив їй різні принижуючі та ображаючі речі.

Свідок ОСОБА_8 , - дружина обвинуваченого ОСОБА_4 підтвердила факт того, що між її родиною та ОСОБА_5 протягом тривалого часу були добросусідські відносини, сварки та конфліктні ситуації не траплялися. Так, 23.04.2018 у вечірній час коли вона разом із ОСОБА_5 перебували на вулиці, то на вулицю вийшов ОСОБА_4 , котрий перебував у нетверезому стані та був агресивний. Останній, побачивши її, почав голосно кричав у її бік та у бік ОСОБА_5 виражаючись нецензурною лайкою. На прохання ОСОБА_5 припинити хуліганські дії та заспокоїтися, ОСОБА_4 не реагував, став кричати ще більше та вдарив ОСОБА_5 по обличчю з правого боку, куди саме вона не бачила. Щоб ОСОБА_9 плювала йому в обличчя вона не бачила. Після удару у ОСОБА_5 була червона щока. Чи був синець вона не бачила бо вже темніло.

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні показала, що перебуваючи на подвір`ї свого господарства у с. Чапліївка, Шосткинського району, почула голосний крик та нецензурну лайку. Вийшовши із подвір`я на вулицю побачила, що ОСОБА_4 тримав за верхній одяг, за петельки її доньку ОСОБА_5 та кричав на неї, виражався нецензурною лайкою у її бік, чим порушував громадський порядок, так-як його крики були чути на всю вулицю. Коли вона підійшла до них і почала кричати на Миська : «Що ти робиш, відпусти Валю..» Він її відпустив і продовжував нецензурно лаятися на всю вулицю в її адресу ображаючи її всякими непристойними словами. У дочки була червона щока з правого боку. Дочка пояснила, що то її вдарив ОСОБА_6 кулаком. Після цього вони пішли додому. Вдома, після удару Миська, дочці було погано, в неї боліла голова, її нудило, а вранці вона поїхала до лікарні.

Дані пояснення узгоджуються між собою, доповнюють одне одне та не суперечать поясненням самого ОСОБА_4 в тій частині, що він знаходячись в районі будинків АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 лаявся вживаючи нецензурну лайку в адресу своєї дружини а потім і в адресу потерпілої.

Окрім цього, вина обвинуваченого ОСОБА_4 доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

заявою потерпілої про вчинення кримінального правопорушення, в якому потерпіла зазначала, що ОСОБА_4 з хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок, виражаючись нецензурною лайкою та огидними, непристойними словами , проявляючи грубість та хамство, з мотивів явної неповаги до суспільства і явно демонструючи свою зневагу до існуючих загальноприйнятих правил і норм поведінки в суспільстві, усвідомлюючи присутність мешканців села, умисно наніс їй кулаком удар в праву скренево-скулову частину обличчя.( а.с.49)

протоколом слідчого експерименту від 20.05.2018р. в якому відтворено механізм нанесення тілесного ушкодження завданого потерпілій ОСОБА_5 (а.с. 44);

висновком експерта № 103 від 06.06.2018 згідно якої механізм виникнення тілесних ушкоджень у Дубровної по даним медичної документації відповідає нанесення удару, який нею був показаний під час слідчого експерименту.(а.с. 42)

висновком судово-медичної експертизи № 102 від 06.06.2018, згідно якої у потерпілої ОСОБА_5 виявлено тілесне ушкодження у вигляді забою м`яких тканин з садном правої скронево-виличної області - кваліфікується, як легке тілесне ушкодження.(а.с.48);

Аналізуючи зазначені докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вони є належними та допустимими і підтверджують фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому злочину, узгоджуються між собою та доповнюють одне одне.

При цьому, суд бере до уваги правову позицію Верховного Суду України, викладену в постанові від 4 жовтня 2012 року у справі № 5-17 кс12, а також позиції інших касаційних судів, відповідно до яких, в основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, лежить об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу кожного із цих діянь, та їхню суспільну небезпечність, а також, така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив.

Об`єктом захисту норм, передбачених ст. 296 КК України, є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і виявляється (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі та ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціюванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, переважно з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу. Відбуваються вони, як правило, в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною лексикою та/або фізичним насильством, зокрема з використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Правильну кримінально-правову оцінку хуліганства та розрізнення його від, зокрема, посягань проти життя та здоров`я людини, а звідси - визначення однаковості чи неоднаковості застосування норми закону про кримінальну відповідальність, належить проводити за сукупністю ознак суспільно небезпечного діяння, які згідно із законом про кримінальну відповідальність охоплюються поняттям «склад злочину» і визначають діяння як злочинне та кримінально каране.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Наміри вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони здебільшого позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

На відміну від злочинів проти особи, коли кримінально карані дії супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, зазначені дії як хуліганство кваліфікують лише у тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

У вищезазначеній справі № 5-17 кс12 Верховний Суд України висловив ще й судження про те, що початок прояву такого хуліганства може бути різний: наприклад, особа може завчасно передбачити, що перебуватиме у громадському місці під час проведення якихось заходів, й у зв`язку із цим готується, налаштовує себе на вчинення у той час відповідних протиправних дій, або ж рішення вчинити такі дії може виникнути спонтанно, раптово, ситуативно. Однак для кваліфікації хуліганства момент виникнення бажання його вчинити не є визначальним, оскільки не є конструктивною ознакою (складовою) цього посягання. Цей стан не виключає, що особа, яка не планувала або завчасно не готувалася і не мала наміру вчинити хуліганство, водночас може вчинити його згодом за будь-яких обставин.

Отже аналізуючи сукупність зібраних доказів у справі, суд прийшов до висновку, що в діях обвинуваченого ОСОБА_4 вбачається хуліганство, яке виразилось в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю - спричинення тілесних ушкоджень потерпілій.

Таким чином в судовому засіданні вина ОСОБА_4 у скоєнні злочину повністю доведена, і його дії суд кваліфікує за ч. 1 ст. 296 КК України, так як він вчинив грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю (хуліганство).

Обставин, що пом`якшують покарання підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до ст. 66 КК України, не встановлено.

Обставин, що обтяжує покарання підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до ст. 67 КК України, не встановлено.

Відповідно до ст. 65 КК України особі, яка вчинила злочин, має бути призначено покарання необхідне й достатнє для її виправлення і попередження нових злочинів. Виходячи з указаної мети й принципів справедливості, співмірності та індивідуалізації, покарання повинно бути адекватним характеру вчинених дій, їх небезпечності та даним про особу винного.

При визначенні виду та міри покарання, суд враховує відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують покарання обвинуваченого

Також відповідно до вимог ч.2 ст. 61 Конституції України про те, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер суд враховує, ступінь тяжкості вчиненого злочину, що відповідно до ч.4 ст. 12 КК України є злочином не великої тяжкості, обставини вчинення злочину; дані про особу обвинуваченого, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності, на обліку лікаря нарколога та лікаря психіатра не перебуває, за місцем мешкання характеризується посередньо.

За таких обставин суд, враховуючи думку потерпілої вважає, що обвинуваченому слід призначити покарання в межах санкції ст.296 ч.1 КК України у виді арешту, що буде необхідним і достатнім для його виправлення та попередження нових злочинів.

Ухвалюючи обвинувальний вирок, суд враховує положення ст. 129 КПК України та бере до уваги доведеність підстав та розміру заявлених цивільних позовів.

Вирішуючи питання щодо задоволення цивільного позову, то судом встановлено наступне.

Потерпіла ОСОБА_5 звернулась до суду з цивільним позовом в якому зазначила наступне: Весь час вона підтримувала, як із обвинуваченим ОСОБА_4 , так із його родиною гарні добросусідські відносини та всіляко допомагала даній родині з різних юридичних питань. ОСОБА_4 безпричинно наніс їй удар рукою в праву частину обличчя, при цьому будь-яких підстав для цього у нього не було. Також, всі події відбувалися на вулиці, тобто у громадському місці, де ОСОБА_4 своєю поведінкою, ганебними висловлюваннями принижував її честь та гідність. Це чули всі сусіди в селі і бачили. Від удару в обличчя у неї був синець. В селі всі говорили та перешіптувалися. Їй незручно було показуватися на люди. Від цього вона страждала морально, відчувала дискомфорт у спілкуванні та у відносинах з оточуючими людьми. В результаті чого вона понесла моральні страждання які оцінює в 15000 грн. та матеріальні збитки витрачені на лікування у розмірі 1113 грн.

На підтвердження матеріальної шкоди потерпіла надала товарні чеки, які відповідають вказаній в позові матеріальній шкоді у розмірі 1113 грн, яку слід стягнути з винного відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України

При вирішенні питання щодо обґрунтованості вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, з урахуванням положень пунктів 1 та 2 ч. 2 ст. 23 ЦК України, суд виходить з наступного та положеннями ст. 1167 ЦК України.

Зважаючи на те , що підсудний своїми злочинними діями потерпілій ОСОБА_5 заподіяв , моральну шкоду, відшкодовується особою, яка її завдала, то з обвинуваченого слід стягнути і завдану потерпілій моральну шкоду. Разом з цим , виходячи з принципу розумності та справедливості суд вважає, що заявлений розмір моральної шкоди у сумі 15 000 грн. На думку суду заявлений розмір моральної шкоди значно перевищує страждання потерпілої, тому позов в цій частині повністю не доведений в зв`язку з чим підлягає задоволенню частково.

При визначенні суми грошового відшкодування за завдані моральні страждання суд, враховуючи ч. 3 ст. 23 ЦК України, бере до уваги характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань потерпілої, які знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку із протиправними діями обвинуваченого, ступень його вини, принципи розумності та справедливості, матеріальне становище обвинуваченого, який є пенсіонером, приходить до висновку, що з обвинуваченого на користь потерпілої слід стягнути моральну шкоду у розмірі 5000 грн. що є необхідним, достатнім та розумним для відшкодування в повному обсязі завданої моральної шкоди.

Процесуальні витрати у кримінальному провадженні відсутні.

До підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід не застосовувався.

Речові докази у справі відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 370-377 КПК України суд

ЗАСУДИВ:
ОСОБА_4 визнати винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 296 КК України та призначити йому покарання у виді арешту строком на два місяці

Початок строку відбування покарання обвинуваченому ОСОБА_4 обрахувати з моменту його фактичного затримання.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 1113 грн - розмір матеріальної шкоди та 5000 грн - розмір моральної шкоди.

Запобіжний захід ОСОБА_4 до набрання вироком законної сили не обирати.

На вирок суду може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Сумської області через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1