печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 травня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України старшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:
30.05.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України старшого радника юстиції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0013137.
Від спрокурора надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Обґрунтовуючи внесене клопотання прокурор вказав, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0013137 від 21.11.2014, за фактами вчинення незаконних заволодінь транспортними засобами, підробки документів щодо реєстрації транспортних засобів, заміни номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу, а також незаконних заволодінь заставним майном, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 і ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 289, ст. 290, ч. 2 ст. 357, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 189, ч. 2 ст. 357 і ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 362 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що викрадені на території України транспортні засоби узаконюються під реєстраційними даними автомобілів аналогічних моделей, які зареєстровані на території АР Крим. Таким чином встановлено спосіб легалізації викрадених на території України автомобілів елітних моделей, які в підрозділах реєстраційно-екзаменаційної роботи при УДАІ ГУМВС України в м. Києві та Головного сервісного центру МВС України реєструвались під видом аналогічного автомобіля, що офіційно зареєстрований в базі даних ДАІ на території АР Крим, що на даний час вважається тимчасово окупованою територією.

У подальшому встановлено, що одним з транспортних засобів, які узаконено під реєстраційними даними автомобілів аналогічних моделей, які зареєстровані на території АР Крим є автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», ідентифікаційний номер VIN НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , 2013 року випуску, який зареєстрований за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

12.04.2017 Головним слідчим управлінням оголошено розшук вказаного транспортного засобу, а 20.02.2018 слідчим ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області вилучено автомобіль «TOYOTA RAV 4», ідентифікаційний номер VIN НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , ключі від запалення даного авто та свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_3 , який згідно з даними ДФС України не переміщувався через митний кордон України.

20.02.2018 винесено постанову про визнання автомобіля марки «TOYOTA RAV 4», ідентифікаційний номер VIN НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно висновку експертів від 17.04.2018 № 60 ідентифікаційне номерне позначення кузова наданого на експертизу автомобіля «TAYOTA RAV 4», д.н.з. НОМЕР_2 , піддавався зміні (перебивці) не в умовах заводу-виробника шляхом видалення первинного позначення та подальшим кустарним нанесенням іншого позначення « ОСОБА_5 ». До зміни первинне ідентифікаційне номерне позначення кузова було « НОМЕР_4 ».

Відповідно до відповіді Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва від 18.05.2018 автомобіль TОYOTA RAV 4, ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , згідно з обліками Генерального секретаріату МОКП-ІНТЕРПОЛ значиться у міжнародному розшуку, як викрадений 22.02.2015, ініціатор правоохоронні органи України.

Відповідно до інформації «НАІС ДДАІ» власником автомобіля марки «TОYOTA RAV 4», 2013 р.в., ідентифікаційний номер НОМЕР_4 є ТОВ «МЕРСК Україна ЛТД» ().

У зв`язку з цим вказаний транспортний засіб є об`єктом злочинних дій, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, є предметом кримінального правопорушення, речовим доказом, і тому може містити інформацію, що дасть можливість встановити всіх осіб причетних до вчинення вказаного злочину, обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та інші обставини, які мають значення для кримінального провадження.
Як вбачається з матеріалів клопотання транспортний засіб «TОYOTA RAV 4», ідентифікаційний номер VIN- НОМЕР_4 , 2013 р.в., сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_2 , власником якого є ТОВ «МЕРСК Україна ЛТД», який відповідно до висновку експертів від 17.04.2018 № 60 був змінений на JTMZDREV00D021489, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , ключі від запалення вищевказаного авто визнані речовим доказом у кримінальному провадженні № 0013137.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, , дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки правове обґрунтування клопотання відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на транспортний засіб «TОYOTA RAV 4», ідентифікаційний номер VIN- НОМЕР_4 , 2013 р.в., сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_2 , власником якого є ТОВ «МЕРСК Україна ЛТД», який відповідно до висновку експертів від 17.04.2018 № 60 був змінений на JTMZDREV00D021489, у вигляді заборони користування, розпорядження та відчуження на користь третіх осіб вказаного майна.

Заборонити користування, розпорядження та відчуження на користь третіх осіб транспортним засобом «TОYOTA RAV 4», ідентифікаційний номер VIN- НОМЕР_4 , 2013 р.в., сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_2 , власником якого є ТОВ «МЕРСК Україна ЛТД», який відповідно до висновку експертів від 17.04.2018 № 60 був змінений на JTMZDREV00D021489.

Накласти арешт на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 .

Накласти арешт на ключі від запалення вищевказаного авто.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1