ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3420/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" червня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши заяву обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 у справі № 753/12263/16-к, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 з 19.10. 2017 року перебуває кримінальне провадження № 0007175 по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 279 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про відвід головуючому судді, в обґрунтування своєї заяви зазначивши, що є обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_5 , так як остання відмовила у його клопотанні про допит свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які на його думку володіють інформацією яка могла б підтвердити його невинуватість.

Вказані дії судді дають підстави вважати, що суддя ОСОБА_5 однобічно підходить до розгляду справи, не бажає повно, всебічно і неупереджено дослідити всі обставини справи, що вказує на те, що суддя надає перевагу стороні обвинувачення, має наявний обвинувальний ухил, є упередженою та вже визначилася з обвинувальним вироком.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свою заяву та просив її задовольнити, прокурор просив відмовити у задоволенні заяви обвинуваченого та зазначив, що свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 не були безпосередніми свідками подій, які на даний час є предметом розгляду в суді, тому суддя ОСОБА_5 абсолютно законно та обгрунтовано відмовила у їх допиті, проте обвинуваченому ОСОБА_4 нічого не перешкоджає повторно заявити клопотання про виклик свідків.

Дослідивши подану заяву, кримінальне провадження № 0007175 по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 279 КК України, вислухавши доводи учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Так, вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Щодо неупередженості судді необхідно зазначити наступне.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах «П`єрсак проти Бельгії від 1.10.1082р.; «Де Куббер проти Бельгії» від 26.10.1984р).

Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді.

Таких у заяві про відвід заявником наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала від 1.03.2012 р.).

Не погодження з процесуальними рішеннями, ухваленими судом, само по собі не може бути підставою для відводу судді.

Крім того, відповідно до ст. 392 КПК України заперечення проти ухвал, які не підлягають окремому оскарженню, можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою вказаної статті.

У заяві про відвід не наведено жодних фактів, які би доводили, що суддя ОСОБА_5 особисто зацікавлена у ході справи, не зазначено будь-яких його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Не встановлено таких обставин і судом при розгляді заяви, а відхилене головуючим ОСОБА_5 клопотання про виклик свідків у вищезазначеному кримінальному провадженню, не є перешкодою для заявника ОСОБА_4 звернутися з аналогічним обгрунтованим клопотанням під час судового слідства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75,81 КПК України, ст. 392 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви обвинуваченому ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0007175 по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 279 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: ОСОБА_10