"05" жовтня 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, зокрема, що 09.06.2018 приблизно о 03.00 годині ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , під час сварки з раніше незнайомим ОСОБА_7 , що виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, діючи умисно, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер та наслідки своїх дій, свідомо допускаючи їх настання, дістав ніж, яким наніс ОСОБА_7 декілька ударів ножем в область правого плеча, лівого бедра та в область грудної клітини, де знаходяться життєво важливі органи людини, спричинивши потерпілому, згідно висновку експерта №09-2993/2018 від 17.09.2018 наступні тілесні ушкодження: проникаюче колото-різане поранення передньої черевної стінки з пошкодженням нижнього полюса селезінки, пасма великого сальника, діафрагми з проникненням в ліву плевральну порожнину. Це поранення супроводжувалося внутрішньочеревною кровотечею та лівостороннім гемопневматораксом, дане поранення відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпечності для життя в момент заподіяння. Колото-різане поранення правого плеча з пошкодженням м`яких тканин і кровотечею, непроникаюче колото-різане поранення правої пахової області, непроникаюче колото-різане поранення нижнього відділу грудини, непроникаюче колото-різане поранення в третьому міжребер`ї по передній паховій лінії зліва, непроникаюче колото-різане поранення лівої пахової області, непроникаюче колото-різане поранення сідничної області, що відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили за собою короткочасний розлад здоров`я тривалістю понад шести днів, але не більше як три тижні. Ці ушкодження утворилися від ударної травматичної дії ( достатньої для формування вищевказаних ушкоджень) гострого предмету, який мав колюче - ріжучі властивості. Таким чином виконавши усі дії, які вважав ОСОБА_5 необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки потерпілому була своєчасно надана медична допомога.
09.06.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.06.2018 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Харківській установі виконання покарань №27 в межах строку досудового розслідування до 07.08.2018.
Постановою керівника Харківської місцевої прокуратури №2 від 01.08.2018 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 08.09.2018.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 06.08.2018 ОСОБА_5 продовжено раніше обраний запобіжний захід в межах строку досудового розслідування до 07.09.2018.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.09.2018 ОСОБА_5 продовжено раніше обраний запобіжний захід в межах строку досудового розслідування до 08.10.2018.
28.09.2018 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.
Незважаючи, що на даний час у кримінальному провадженні виконаний великий обсяг слідчих дій, однак у зв`язку з його особливою складністю для закінчення досудового розслідування необхідно виконати клопотання сторони захисту, ознайомити учасників кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування та вручити обвинувальний акт підозрюваному.
Проведення вищевказаних процесуальних дій є необхідним для доведення вини ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.
Сторона обвинувачення зазначає, що виконання вищевказаних процесуальних дій до спливу строку досудового розслідування не видається за можливе, але воно необхідне для встановлення обставин, які мають значення для судового розгляду даного кримінального провадження. На думку слідчого проведення вказаних процесуальних дій потребує не менше 5 місяців.
В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали подане клопотання.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти задоволення клопотання.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 09.06.2018, 09.06.2018 о 04.04 год. ОСОБА_5 затриманий в порядку ст. 208 КПК України, без ухвали слідчого судді.
09.06.2018 ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, тобто закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.06.2018 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Харківській установі виконання покарань (№ 27) в межах строку досудового розслідування на 60 днів, до 07.08.2018 включно, із визначенням суми застави у розмірі 140 960 гр.
Постановою керівника Харківської місцевої прокуратури №2 від 01.08.2018 продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців, а саме до 08.09.2018.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 06.08.2018 відносно ОСОБА_5 продовжено раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 07.09.2018.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.09.2018 відносно ОСОБА_5 продовжено раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 08.10.2018.
28.09.2018 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, тобто закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі.
Відповідно до ч. 1 ст. 295-1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.
Згідно ч. 3 ст. 294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею, за клопотанням слідчого, погодженим з Генеральним прокурором чи його заступниками.
Відповідно до ч. 4 ст. 294 КПК України, строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30.01.2003 вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
Наданими слідчому судді матеріалами об`єктивно підтверджено посилання сторони обвинувачення на неможливість на даний час завершити досудове розслідування, у зв`язку з тим, що на даний час необхідно виконати клопотання сторони захисту, ознайомити учасників кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування та вручити обвинувальний акт підозрюваному.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події.
Крім того, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25.07.2000 у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Так, прокурором, слідчим в судовому засіданні було доведено те, що вказані в клопотанні дії не могли бути виконанні в трьохмісячний строк, передбачений ст. 219 КПК України. Доводи сторони обвинувачення про необхідність отримання висновків експертиз, призначених у кримінальному провадженні узгоджуються з наданими матеріалами.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого - задовольнити.
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1