У Х В А Л А

Справа №:755/17472/17

Провадження №: 1-кп/755/495/18

"28" серпня 2018 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , секретаря судових засідань ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому судовому засіданні клопотання захисника про призначення експертизи у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.03.2017 за № 0004615 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, встановив:

Суть питання, що вирішується ухвалою

Захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні, яке умотивував тим, що у довідці від 28.03.2017 виданої ОСОБА_7 , як лікарем-стоматологом приватної медичної практики, за наслідками обстеження потерпілого ОСОБА_4 вказано, що: «... при обстеженні було виявлено перелом коренів 14 та 15 зубі. Корені було пошкоджено внаслідок сильного удару в праву щоку». На даному документі міститься підпис, без зазначення кому він належить, та відбиток круглої печатки лікаря ОСОБА_7 .

Тобто, як уважає автор звернення, лікар, який не є експертом, робить висновки щодо механізму заподіяння певного тілесного ушкодження.

До суду на виклики ОСОБА_7 не прибуває.

Довідку надано самим потерпілим.

Допитаний судом експерт ОСОБА_8 , який власне проводив судово-медичну експертизу потерпілого ОСОБА_4 , вказав, що об`єктивних даних про травматичну екстракцію двох зубів, при огляду ОСОБА_4 , він не виявив. Висновки, про саме травматичну екстракцію, він зробив виключно на підставі довідки лікаря ОСОБА_7 від 28.03.2017.

Стороною захисту, 22 лютого 2018 року, надано клопотання до Комунального закладу Київської обласної ради «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи», шодо надання висновку на питання: Чи відповідають дані наданої медичної документації про те, що у ОСОБА_4 , мала місце травма верхньої щелепи, яка могла утворитися 27.03.2017 при обставинах вказаних у справі та відповідно до висновку спеціаліста № 49/Е від 27 лютого 2018 року, в наданих довідках маються розбіжності щодо утворення тілесних ушкоджень, які мали місце у потерпілого: так в першій довідці мається запис про те, що «мав місце забій нижньої, щелепи справа» а в другі довідці мається запис про те, що відсутні «14-и та 15-и зуби на верхній щелепі справа» крім того, такого характеру пряма травма, що мала місце у потерпілого повинна була нести за собою пошкодження в ділянці слизової оболонки (крововилив, садно,ранка), а також в ділянці шкіри у вигляді гематоми, крововиливу обличчя справа, які вданому випадку відсутні. Зуби на нижній щелепі справа не пошкодженні, тобто,достовірно встановити механізм утворення тілесних ушкоджень у вигляді екстракції 14-го і 15-го зубів на верхній щелепі не представляється можливим, і сказати про те, в який період вони утворилися (пошкодження) також не представляється можливим, це може бути наслідок хронічного захворювання зубів у потерпілого (пародонтоз), що призвело до втрати зубів внаслідок вживання їжі.

Також, мотивуючи це клопотання захисник посилається на те, що слідчими органами в розпорядження експерта не було надано всієї медичної документації ОСОБА_4 , а надано лише вибірково, виключно з обвинувальним ухилом. Рентгенівських знімків експерту взагалі надано не було, що унеможливило надання висновку експертом-рентгенологом.

Крім того, як зазначено у висновку спеціаліста № 49/Е від 27 лютого 2018 року, так само і підтверджено показаннями експерта ОСОБА_8 , у судовому засіданні, під час проведення судово-медичної експертизи ОСОБА_4 , ніяких об`єктивних даних щодо саме травматичної екстракції зубів останнього, не було.

Тим самим, на думку сторони захисту, під час судового розгляду справи встановлено ряд обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в правильності висновку судово-медичного експерта № 773 від 30 березня 2017 року, а тому вони (ці обставини) власне і обумовлюють доцільність призначення експертизи зі дорученням її проведення Державній установі "Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України" (04112, м. Київ, вул. Оранжерейна, 9) та порушення перед ними наступних питань: чи маються в наданій медичній документації об`єктивні дані про травматичну екстракцію двох зубів верхньої щелепи справа у потерпілого ОСОБА_4 ?; чи можливо за допомогою наданої документації встановити механізм спричинення ОСОБА_4 , тілесних ушкоджень ?; чи можливо за допомогою наданої медичної документації встановити давність заподіяння ОСОБА_4 , тілесних ушкоджень ?; чи можливе отримання ОСОБА_4 , описаних у документах сторони обвинувачення тілесних ушкоджень, без пошкодження слизової оболонки (крововилив, садно, ранка), а також пошкоджень в ділянці шкіри у вигляді гематоми, крововиливуобличчя справа ?; чи могла мати місце втрата вказаних зубів ОСОБА_4 , при обставинах, що не пов`язані з впливом на нього, локальної дії предмета, що має тверду, не визначеної форми поверхню в область відсутніх зубів, тобто, при обставинах не пов`язаних з нанесенням ОСОБА_4 , ударів будь-якими предметами (падіння, вживання твердої їжі,захворювання ясен тощо) ?; чи є характерною поведінкою для людини, яка отримала тілесні ушкодження,описані у документах сторони обвинувачення (переломи коренів двох зубів), поведінка ОСОБА_4 (продовження звичайного робочого процесу; самостійний проїзд у громадському транспорті з м. Києва до м. Бровари, Київської області; вживання дома їжі тощо, тобто відсутність необхідності у стоматологічній допомозі у період з 21:00 год., 27 березня 2017 року до опівдня 28 березня 2017 року), додатково враховуючи ту обставину, на яку вказав у судовому засіданні сам ОСОБА_4 , під час допиту в якості свідка лікаря-стоматолога ОСОБА_9 , а саме, що він має надвисокий поріг больової чутливості, і через це, під час його лікування застосовуються сильні анестезіологічні медичні препарати ?; чи може прийматися до уваги експертами при проведенні судово-медичної експертизи живої особи, довідка лікаря-стоматолога не встановленого зразка у якій вжезазначено механізм заподіяння особі тілесних ушкоджень ?; чи входить до компетенції лікаря-стоматолога приватної стоматологічної клінікинадання висновків щодо механізму заподіяння тілесних ушкоджень?

Думка сторін

Сторона захисту уважала за необхідне їх клопотання про призначення судово-медичної експертизи задовольнити з наведених у зверненні передумов та з метою об`єктивного встановлення механізму тілесних ушкоджень, виявлених у ОСОБА_4 .

Сторона обвинувачення заперечували проти задоволення клопотання, оскільки заявник на жодну з обставин регламентованих КПК України для проведення експертизи не зіслався, а необхідність проведення експертизи обумовлює тим, що, на його суб`єктивну оцінку наявні докази висновок експертиз є суперечливим.

Встановлені судом обставини

ОСОБА_6 , згідно обвинувального акту, висунуто обвинувачення за ч. 2 ст. 125 КК України, а саме у тому, що він 27.03.2017 року, приблизно о 21 годині 00 хвилин перебував по вул. Малишка. З в м. Києві, біля торгівельних мафів із дитячими речами та товарами.

В цей самий момент, у ОСОБА_6 , на тлі раптово виниклих неприязних відносин з раніше йому наглядно знайомим ОСОБА_4 , який в свою чергу являється реалізатором дитячих речей та товарів, виник злочинний умисел, направлений на нанесення тілесних ушкоджень.

ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх намірів і дій, при цьому, свідомо допускаючи їх наслідки та маючи на меті їх настання, з мотивів особистого неприязного відношення до ОСОБА_4 , наніс йому один удар кулаком в обличчя, від чого останній впав на землю тим самим спричинивши ОСОБА_4 тілесні ушкодження.

Згідно висновку СМЕ №773 від 30.03.2017 року при судово-медичний експертизі у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлена травматична екстракція 4 і 5 зубів верхньої щелепи справа. Виявлені тілесні ушкодження відносяться до ЛЕГКИХ тілесних ушкоджень, шо спричинили незначну стійку втрату працездатності (за критерієм тривалості розладу здоров`я).

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався

Суд, заслухавши думку учасників провадження, дослідивши письмові доводи клопотання сторони обвинувачення та безпосередньо матеріали самого провадження, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Частиною 1 статті 242 КПК України регламентовано, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У судовому засіданні встановлено, що захисник просить призначити проведення експертизи, оскільки, на думку сторони обвинувачення, наявний, на цей час, у справі висновок суперечать дійсним обставинам провадження та містить неточності, що в свою чергу, на їх думку, не дає змоги суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.

За таких умов, на думку суду, дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки не містить, у відповідності до ст. 332 КПК України, в собі відомостей передбачених ст. 242 вказаного Кодексу, для з`ясування, яких саме обставин, що мають значення для цього кримінального провадження, необхідно спеціальні знання, оскільки саме до компетенції суду, а не експерта, належить питання оцінки доказів з точки зору їх належності та допустимості згідно положень ст. 94 КПК України, а саме за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення з урахуванням того, що жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Тобто, у даному випадку стороною захисту сформовано клопотання без урахуванням положень ст.ст. 242, 332 КПК України, у зв`язку з чим воно, за своєю суттю є сумнівним,оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року, (ч. 2 ст. 8, ч. 5 ст. 9 КПК України), зокрема заявником не визначено підставу для проведення експертизи регламентовану ст. 242 вказаного Кодексу.

Не враховано те, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. У цій ситуації, коли питання щодо ушкоджень та їх характеру уже досліджувалося.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Жодну із цих експертиз автор звернення не пропонує провести.

Сформований стороною захисту у клопотанні перелік питань у розрізі із найменуванням експертизи, яку він просив призначити, не кореспондуються між собою, тобто є неясними, так як спрямовані за своєю суттю на оцінку попереднього висновку у поза процесуальний спосіб, а саме не, у порядку ст. 94 КПК України, судом, а в інший спосіб.

Експертиза проводиться із застосуванням спеціальних знань науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання) на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, а не з метою усунення певних сумнівів в учасників процесу, перевірки попередніх висновків експертів на дотримання законодавства при їх проведенні, тобто фактичної оцінки наявних у провадженні доказів.

З цих підстав суд, керуючись ст.ст. 242, 332 350, 369-372, 376 КПК України, Законом України "Про судову експертизу", постановив:

У клопотанні захисника ОСОБА_5 про призначення судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 0004615 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 09:00 год. 31.08.2018.

С у д д я : ОСОБА_1