У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

6 вересня 2018 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 ,з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,прокурора ОСОБА_3 ,підозрюваного ОСОБА_4 ,захисника ОСОБА_5 ,розглянувши клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 про проведення експертизи,подане в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001032 від 20.03.2018 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого частиною 3 статті 153,частиною 2 статті 15 частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про проведення первинної амбулаторної судово-психіатричної експертизи ОСОБА_4 ,1997 р.н.,якому оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, що передбачене ч.3 ст. 153,ч.2 ст.15 ч.2 ст.186 КК України.
Як зазначено у клопотанні, ОСОБА_4 підозрюється в тому,що 19.03.2018 р.приблизно о 18.20 год.біля будинку № 8 по вул.Цегельній в м.Запоріжжі він вчинив відносно малолітньої ОСОБА_7 ,2005 р.н.,дії,які кваліфіковані по ч.3 ст.153 КК України як насильницьке задоволення статевої пристрасті неприродним способом із застосуванням фізичного насильства ,вчинене щодо малолітньої;а також у тому,що 06.06.2018 р.приблизно 08.35 год.біля буд. АДРЕСА_1 він вчинив замах на відкрите викрадення майна ОСОБА_8 (грабіж),поєднане із насильством,яке не є небезпечним для життя та здоров*я потерпілої,його дії кваліфіковані по ч.2 ст.15 ч.2 ст.186 КК України.
Слідчий, з посиланням на те,що для з`ясування обставин,що мають значення для кримінального провадження,необхідні спеціальні знання в області судової психіатрії,просить призначити у кримінальному провадженні первинну амбулаторну судово-психіатричну експертизу,для проведення якої залучити експертів КУ «Обласна психіатрична лікарня Запорізької обласної ради» та направити на експертизу підозрюваного ОСОБА_4 ,1997 р.н.,поставивши на вирішення експертів питання про наявність у підозрюваного психічних захворювань та тимчасово-хворобливого стану в момент скоєння інкримінованих йому дій та на теперішній час,його здатність усвідомлювати свої дії та керувати ними та чи потребує він примусових заходів медичного характеру.
При розгляді клопотання слідчий ОСОБА_9 його підтримала та висловила свої міркування про наявність приводів та підстав для сумнівів у психічному здоров`ї підозрюваного та проведення його судово-психіатричної експертизи,а саме до приводів віднесла вчинення ним дій,які ставляться за провину,відносно малолітньої особи,в денний час доби,до підстав віднесла сексуальне підґрунтя цих дій.
Прокурор вважає,що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наведених у ньому підстав.
Захисник ОСОБА_5 вважає,що на теперішній час приводів та підстав для призначення судово-психіатричної експертизи підозрюваного немає,оскільки об`єктивні відомості,які ставлять під сумнів стан його психічного здоров`я,слідством не встановлені,слідчі дії з ним не проводяться,психічне здоров`я особи презюмується,а клопотання ґрунтується виключно на припущеннях.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у його заволодінні з огляду на таке.
Відповідно до вимог ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова оцінка.
Призначення і проведення експертиз в кримінальному судочинстві регулюється КПК України, Законом України «Про судову експертизу» № 4038-ХІІ від 25 лютого 1994 року (зі змінами від 19 грудня 2006 року), Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами від 25 травня 1998 року), відомчими Правилами і Інструкціями Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров`я України з питань проведення експертизи, із яких найчастіше застосовується в практичній роботі «Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затверджена наказом Міністерства юстиції України 8.10.1998 року N 53/5 (далі «Інструкція»).
Статтею 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» (2000 року) передбачено, що кожна особа вважається такою, що не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку,передбачених законодавством України(«Презумпція психічного здоров`я»).
Згідно зі статтею 21 цього ж Закону, якщо проведення судово-психіатричної експертизи потрібне в адміністративних, кримінальних і цивільних справах, вона призначається і проводиться на підставах та в порядку, передбачених законом.
Відповідно до статті 242 Кримінального процесуального кодексу України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо:
1) встановлення причин смерті;
2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;
3)визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;
4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;
5) встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України.
6) визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.
Примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.
Згідно з частиною 6 статті 244 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
З наданих суду разом з клопотанням матеріалів суд встановив наступне.
20.03.2018 р.до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001032 внесено відомості про почате досудове розслідування за фактом вчинення невстановленою особою відносно потерпілої ОСОБА_7 кримінального правопорушення,передбаченого ч.3 ст.153 КК України.
06.06.2018 р.до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001960 внесено відомості про почате досудове розслідування за фактом вчинення невстановленою особою відносно потерпілої ОСОБА_8 кримінального правопорушення,передбаченого ч.2 ст.15 ч.2 ст.186 КК України.
Постановою прокурора Запорізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_10 від 12.06.2018 р.матеріали зазначених досудових розслідувань об*єднані у кримінальне провадження з № 0001032.
21.08.2018 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч.3 ст.153 ,ч.2 ст.15 ч.2 ст.186 КК України за викладених у клопотанні обставин.
Приводом для призначення судової психіатричної експертизи можуть бути лише фактичні дані, що підтверджуються матеріалами відповідного досудового розслідування чи судового провадження,щодо стану психічного здоров`я особи,про наявність у неї психічного розладу, який здатен вплинути на юридично значущу поведінку.
Формальними підставами для направлення особи на судово-психіатричне обстеження в межах виконання судово-психіатричної експертизи можуть бути: відомості про психічні порушення в минулому; перебування на лікуванні у психіатричному або наркологічному лікувальному закладі; перебування на обліку в психоневрологічному диспансері; дані про те, що особа визнавалась раніше неосудною і перебувала на примусовому лікуванні чи має інвалідність по психічному захворюванню; відомості про те, що особа навчалась у школі для розумово відсталих дітей; звільнення від строкової військової служби осіб чоловічої статі з причини психічного захворювання; відомості про перенесені захворювання головного мозку (черепно-мозкові травми, менінго-енцефаліти, порушення мозкового кровообігу тощо) або тяжкі соматичні захворювання, які супроводжуються психічними порушеннями; дані про психічні захворювання у близьких родичів досліджуваного.
Сумніви про психічне здоров`я особи можуть містити такі факти, як недоречності в поведінці, повідомлення особи про свої хворобливі переживання та суб`єктивні відчуття,які можуть свідчити про наявність певних розладів психічної діяльності, інтелектуальна неспроможність особи, спроби самогубства.Особлива жорстокість у вчиненні злочину або вчинення немотивованих дій, які явно суперечать інтересам особи, не може свідчити про наявність психічних відхилень, але їх необхідно розглядати у сукупності з іншими даними про особу та її поведінку.
Не менш важливими є дані медичних документів із закладів загальносоматичного профілю, в яких можуть бути відображені скарги підекспертного на психічні розлади під час лікування інших захворювань (гіпертонічна хвороба, атеросклероз судин головного мозку, порушення мозкового кровообігу, онкологічні захворювання, цукровий діабет тощо), які супроводжуються психічними розладами.
Інформація щодо психічної повноцінності учасника процесу може бути отримана не тільки з медичної документації, а й з протоколів допитів родичів, знайомих, співробітників, учасників кримінальної справи та даних безпосереднього нагляду за поведінкою особи під час слідчих (розшукових) дій або судового розгляду.
Важливі відомості можуть надати особи, які проводили затримання підозрюваного, надто якщо йдеться про злочини проти особи, дорожньо-транспортні події, корисливо-насильницькі дії. У таких випадках необхідно з`ясувати особливості контакту з підозрюваним, характер його висловлювань і пояснень з приводу скоєного, особливості моторики та емоційних проявів, ставлення до скоєного.
Збір і підготовка необхідних для проведення експертизи матеріалів (медичної документації, протоколів допитів стосовно особливостей особистості та поведінки підекспертного,інших матеріалів відповідного досудового процесуального провадження тощо) є виключно обов`язком органів досудового розслідування,що має передувати зверненню до суду з відповідним клопотанням. Характер і обсяг таких матеріалів залежать від підстав для призначення експертизи і питань, які ставляться на її вирішення.
У фабулі документа, яким призначається експертиза, має бути чітко вказано, що саме є приводами для її призначення. При цьому недопустимим є вживання термінів, які не розкривають сутності таких приводів, описують їх загальними словами.
За текстом клопотання слідчий взагалі не вказав приводів та підстав для проведення експертизи,як і не зазначив,що у органу досудового розслідування в принципі наявні сумніви у психічному здоров`ї підозрюваного.
З пояснень слідчого в суді при розгляді клопотання ясно,що він взагалі не обізнаний,що таке приводи та підстави для проведення судової психіатричної експертизи.
До клопотання не долучено ніяких матеріалів досудового розслідування стосовно особливостей особистості та поведінки підозрюваного,що дозволили б сумніватися у його психічному здоров`ї.
Ті матеріали,які є у клопотанні,свідчать про те,що підозрюваний на обліках у ЗОНД та ЗОПЛ не перебував та не перебуває, проживає у сім*ї,працевлаштований,що характеризує його як достатньо інтегровану у суспільство особу,підозрюваний у судовому засіданні захищає свої інтереси свідомо.
Аналізуючи наведене,слідчий суддя встановив,що звернення з даним клопотанням є передчасним,органу досудового розслідування необхідно встановити та зафіксувати у матеріалах кримінального провадження приводи та підстави для призначення судової психіатричної експертизи підозрюваного,у передбачений процесуальним законом спосіб отримати доступ до його медичної документації з метою надання експерту,з`ясувати інші дані,які у сукупності з матеріалами кримінального провадження необхідні експерту для виконання покладених на нього обов`язків.
Аналогічне клопотання слідчого вже було предметом розгляду слідчого судді,проте слідчий не вважав за доцільне ознайомитись з підставами відмови у його задоволенні та знову звернувся з аналогічного змісту клопотанням,яке задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.2,242,244,309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И Л А :

В задоволенні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6 про проведення судової психіатричної експертизи-відмовити.

Ухвала не оскаржується.

Слідчий суддя ОСОБА_1