Справа № 161/6365/18
Провадження № 1-кс/161/3494/18
У Х В А Л А
П Р О А Р Е Ш Т М А Й Н А
м. Луцьк 25 квітня 2018 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000198 від 21 березня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України, про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, мотивуючи його тим, що СУ ГУНП у Волинській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000198 від 21 березня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України, за фактом розбійного нападу у будинку АДРЕСА_1 .

Окрім того, слідчий зазначив, що в ході проведення огляду місця події 20.03.2018 було виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з простирадлом білого кольору на якому дійсно видно слід від низу взуття.

З врахуванням зазначених обставин, слідчий, посилаючись на ст. ст. 40, 100, 131, 132, 170, 171 КПК України, слідчий просив суд:

Накласти арешт, а саме заборону на відчуження, розпорядження та користування майном, яке вилучено під час проведення огляду місця події 20.04.2018 в підвальному приміщенні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить потерпілій у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , а саме:

-простирадло білого кольору з відбитком схожим на відбиток низу взуття.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 , прокурор ОСОБА_5 , не з`явилися, хоча належними чином були повідомленими про час та дату судового засідання. До суду прокурор та слідчий подали заяву, в якій клопотання підтримали із підстав зазначених у ньому та просили суд його задоволити, а судове засідання проводити у їх відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Оскільки учасники судового розгляду не прибули, суд розглянув клопотання без застосування технічних засобів фіксації судового розгляду.

Однією з основних вимог до поведінки судді, закріплених у ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»: суддя, при здійсненні правосуддя дотримуватися вимог Конституції та законів України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Із зазначеного слідує, що розгляд справи за відсутності слідчого та прокурора не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступні обставини та прийшов до наступних висновків.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 березня 2018 року за №0000198 слідчим внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України (а.с.3-5).

Згідно протоколу допиту потерпілої ОСОБА_4 від 20 квітня 2018 року встановлено, що 21.03.2018 після огляду місця події коли слідчо-оперативна група поїхала, вона вирішила поміняти свою постіль, оскільки після того як нападник потоптався по ній ногами, вона не хотіла на ній спати, та виявила на простирадлі слід від низу взуття нападника. Потерпіла подумала, що працівники поліції зафіксували слід, тому не телефонувала і не повідомляла про нього, а на наступний день її поклали до лікарні на стаціонарне лікування, де вона і перебувала протягом 21 дня. Простирадло склала у пакет і винесла у підвальне приміщення з метою подальшого його знищення (а.с.15-17).

Відповідно до протоколу огляду місця події від 20 квітня 2018 року встановлено, що в ході проведення огляду було виявлено та вилучено поліетиленовий пакет з простирадлом білого кольору на якому дійсно видно слід від низу взуття (а.с.12-14).

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч. 2 вказаної статті тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є матеріальним об`єктом, що є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Таким чином, слідчий суддя встановив, що слідчим доведено необхідність у накладанні арешту на вилучені речі та документи, оскільки вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, з метою збереження речового доказу, тому клопотання слідчого підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст.98,167,170,172,173,372 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000198 від 21 березня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України, про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт, а саме заборону на відчуження, розпорядження та користування майном, яке вилучено під час проведення огляду місця події 20.04.2018 в підвальному приміщенні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить потерпілій у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , а саме:

-простирадло білого кольору з відбитком схожим на відбиток низу взуття.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Волинської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1