1Справа № 335/2268/18 1-кс/335/5479/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2018 року слідчий судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТАНТА БИЗНЕС» про скасування арешту за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000018 від 30 січня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

30 січня 2018 року Мелітопольською місцевою прокуратурою до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення за ч.2 ст. 205 КК України (кримінальне провадження №0000018).

22 лютого 2018 року слідчим суддею Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області ОСОБА_3 винесено ухвалу про часткове задоволення клопотання прокурора Мелітопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000018 від 30 січня 2018 року (Справа № 320/1110/18 1-кс/320/545/18). Накладено у кримінальному провадженні №0000018 арешт на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 відкритому в АТ «ОТП Банк» (МФО 300528).

16.07.2018 року ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС» () звернулося до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, оскільки арешт було накладено необґрунтовано та в теперішній час жодних підстав для подальшого обмеження у користування коштами ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС» () не вбачається. В теперішній час, в рамках кримінального провадження № 0000018 від 30.01.2018 року, стосовно посадових осіб ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС» () кримінальне провадження не здійснюється, підозру не пред`явлено, цивільний позов не заявлено. Вказане підприємство не співпрацює з фіктивними підприємствами та здійснює діяльність у реальному секторі економіки. Арешт коштів на рахунках перешкоджає нормальній діяльності підприємства, здійснює перепони у розрахунках із контрагентами, створює інші негативні наслідки для підприємства. На підставі ст.174 КПК України просить слідчого суддю скасувати арешти, накладені на грошові кошти підприємства, що знаходяться на вищевказаних банківських рахунках.

Прокурор та представник ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС» - адвокат ОСОБА_5 надали суду заяви про проведення судового засідання у їх відсутності.

Вивчивши доводи викладені в клопотанні, та дослідивши матеріали які додані до нього, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого,їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

22 лютого 2018 року слідчим суддею Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області ОСОБА_3 винесено ухвалу про часткове задоволення клопотання прокурора Мелітопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000018 від 30 січня 2018 року (Справа № 320/1110/18 1-кс/320/545/18). Накладено у кримінальному провадженні №0000018 арешт на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 відкритому в АТ «ОТП Банк» (МФО 300528).

В апеляційному порядку ухвала не оскаржувалася.

Слідчий суддя зазначає, що арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

При вирішенні клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя враховує підстави для арешту майна, зокрема, що арешт майна застосовується з метою забезпечення збереження речових доказів, тощо.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 170 КПК України, підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті КК України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

З ухвали Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 22.02.2018 року вбачається, що орган досудового розслідування звернувся до слідчого судді в рамках кримінального провадження за правовою кваліфікацією ч.2 ст. 205 КК України. Однак відомостей про особу ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС», якій повідомлено про підозру, матеріали кримінального провадження не містять.

Отже, арешт на майно накладено ухвалою слідчого судді від 22 лютого 2018 року відносно юридичної особи ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС» щодо якої не здійснюється кримінальне провадження в рамках кримінального провадження № 0000018 від 30 січня 2018 року.

Крім того, як вбачається з ухвали від 22 лютого 2018р., арешт майна, а саме: грошових коштів у безготівковому вигляді, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 відкритому в АТ «ОТП Банк» (МФО 300528), було накладено з метою забезпечення можливої конфіскації майна, що не передбачено диспозицією ч.2 ст.170 КПК України.

При цьому слід зауважити, що не може бути метою накладення арешту на грошові кошти ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС» (), конфіскація майна, як вид покарання або захід кримінально-правового характеру щодо юридичної особи у зв`язку з тим, що жодній службовій особі цього товариства у даному кримінальному провадженні не повідомлено про підозру.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Суд зазначає, що під час розгляду клопотань про скасування арешту майна, прокурором не було надано суду доказів, які б доводили, що грошові кошти та активи, на які накладено арешт, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до положення ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчим суддям слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчому судді при розгляді клопотання не надано підтвердження того, що пред`явлено підозру будь-якій посадовій особі ТОВ «АНТАНТА БІЗНЕС» () в рамках зазначеного кримінального провадження, та наявності або відсутності цивільного позову у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено не обґрунтовано.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їх правових позицій, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав.

Таким чином, потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь у втручання у права та свободи, заявника клопотання та перешкоджають здійсненню останнім господарської діяльності, а тому відсутні підстави для подальшого арешту.

Згідно із ст. 1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Згідно ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Також судом враховано позицію, висловлену в п.11 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 05.04.2013 №223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» ухвала слідчого судді про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повинна відповідати вимогам закону, містити чіткі формулювання, вказівку на вчинення конкретних дій. В ухвалі про задоволення клопотання щодо застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен зазначити строк її (ухвали) дії, враховуючи, зокрема, що строк дії тимчасового доступу до речей і документів не може становити більше одного місяця. Сплив строку дії ухвали про застосування заходу забезпечення кримінального провадження свідчить про припинення цього заходу забезпечення та поновлення прав і свобод особи, щодо якої він застосовувався або інтересів якої стосувався.

На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню,

Керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТАНТА БІЗНЕС» про скасування арешту майна задовольнити.

Арешт майна Товариства з обмеженою відповідальністю «АНТАНТА БІЗНЕС» (), накладений ухвалою слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області ОСОБА_3 від 22 лютого 2018 року, у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000018 від 30 січня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України, на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_1 відкритому в АТ «ОТП Банк» (МФО 300528) скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідчий суддя ОСОБА_1