УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/7711/18

Провадження № 1-кс/638/2164/18

05.06.2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова
у складі слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши клопотання старшого слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002143 від 31.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 1 статті 121 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Харкова звернувся старший слідчий Слідчого відділу Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 із клопотанням, в якому просить накласти арешт на виявлені та вилучені речі та предмети куртку робочу синього кольору, на якій зовні справа в районі грудей мається пришитий нагрудний знак « ОСОБА_5 . Від.10 Бр.-101»; футболку синього кольору із рисунком чорного кольору, на якій зовні справа в районі грудей мається пришитий нагрудний знак « ОСОБА_5 . Від.10 Бр.-101».

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що у провадженні СВ Шевченківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській областіперебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002143 від 31.05.2018 року за ознаками складу злочину, передбаченого частиною 1 статті 121 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.05.2018 року близько 13.45 год. у ОСОБА_6 , який з 21.03.2016 року відбуває покарання у Державній установі «Олексіївська виправна колонія №25», що розташована за адресою: м. Харків, вул. Цезаря Кюї, буд.44, що перебував у приміщенні виробничого цеху №3, вказаної установи, раптово виник злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень засудженому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , де реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, ОСОБА_6 взяв до правої руки металевий предмет трикутної форми, який з одного боку має загострену сторону, після чого підійшов до потерпілого ОСОБА_5 та наніс йому один удар металевим предметом в область тулубу, чим спричинив йому згідно медичної довідки КЗОЗ «Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова» від 31.05.2018 року за №12/171, тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення передньої брючної стінки, гемоперетоніт І ст. Після чого ОСОБА_6 викинув вказаний вище металевий предмет трикутної форми поряд з місцем вчинення кримінального правопорушення.

01.06.2018 року під час огляду місця події, який здійснювався у період часу 13:30 до 13:50 у приміщенні відділення політравми КЗОЗ «Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної допомоги ім. проф. О. І. Мещанінова» за адресою: м. Харків, пров. Балакірєва, 3А, було вилучено одяг потерпілого ОСОБА_7 : куртка робоча синього кольору, на якій зовні справа в районі грудей мається пришитий нагрудний знак « ОСОБА_5 . Від.10 Бр.-101»; футболка синього кольору із рисунком чорного кольору, на якій зовні справа в районі грудей мається пришитий нагрудний знак « ОСОБА_5 . Від.10 Бр.-101». На вказаному одязі маються сліди речовини бурого кольору.

Вилучені речі та предмети знаходяться в Шевченківському ВП ГУНП в Харківській області.

01.06.2018 року вище перелічені речі у даному кримінальному провадженні визнані речовими доказами.

На час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені речі під час огляду місця події є речовими доказами у кримінальному провадженні та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.

В судове засідання старший слідчий Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі.

Суд, вивчивши клопотання та матеріали, додані в його обґрунтування, приходить до наступного висновку.
У розумінні положень статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.
Завданням арешту майна у розумінні частини 2 статті 170 КПК України є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 1 статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до частини 6 статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що незастосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до відчуження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення-злочину, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись 131, 132, 167, 168, 170, 172, 173 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002143 від 31.05.2018 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 1 статті 121 Кримінального кодексу України, задовольнити.
Накласти арешт на виявлені та вилучені речі та предмети куртку робочу синього кольору, на якій зовні справа в районі грудей мається пришитий нагрудний знак « ОСОБА_5 . Від.10 Бр.-101»; футболку синього кольору із рисунком чорного кольору, на якій зовні справа в районі грудей мається пришитий нагрудний знак « ОСОБА_5 . Від.10 Бр.-101».

Зберігання арештованого майна здійснювати згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов'язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 року за №1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1