У Х В А Л А

Справа № 182/3045/18
Номер провадження 1-кп/184/197/18

08 жовтня 2018 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши в підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене в Єдиний державний реєстр досудових розслідувань за № 0004023 від 11.10.2016 року про обвинувачення:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Привільне Нікопольського р-ну Дніпропетровської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

учасники кримінального провадження: прокурор - ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5 , потерпілі - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В :

16.05.2018 року до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області із Апеляційного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали кримінального провадження № 0004023 від 11.10.2016 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального Кодексу України для розгляду.
В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_3 строком на два місяці, посилаючись з урахуванням уточнень наданих усно в судовому засіданні, на існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 проти застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту заперечували.

Потерпіла ОСОБА_7 при вирішенні питання щодо застосування відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту поклалась на розсуд суду.

Потерпіла ОСОБА_6 клопотання прокурора підтримала.

Суд, заслухавши думку учасників судового процесу, та вивчивши матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ КПК.

Ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканість.
З контексту ст. 177 КПК України випливає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Судом встановлено, що 21.03.2018 року ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області відносно обвинуваченого ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, строком до 19.05.2018 року. Строк дії зазначеного запобіжного заходу в подальшому був продовжений ухвалою Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 18.05.2018 року з терміном дії до 17.07.2018 року. В подальшому зазначений запобіжний захід не продовжувався.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, слід врахувати позицію ЄСПЛ, яку було неодноразово висловлено у різних рішеннях (наприклад «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.07.2011 р. та інших), відповідно до якої «термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення». Тим більш, що відповідно до практики ЄСПЛ факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
На думку суду, в наданих матеріалах кримінального провадження наявні докази, які підтверджують обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Оцінюючи наявність ризику, передбаченого п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілих та свідків, суд виходить із того, що стороною обвинувачення доказів, які б свідчили про наявність вищезазначеного ризику під час розгляду клопотання не надано, що підтверджується, зокрема, поясненнями потерпілих, наданих під час підготовчого судового засідання.

Виходячи із змісту ст..ст. 177, 183, 199 КПК України, а також практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та підтверджуватися відповідними доказами.

Крім того, суд звертає увагу, що запобіжний захід має на мету забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Натомість стороною обвинувачення, яка звернулась з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту саме у нічний час доби, не обґрунтовано яким чином зазначений запобіжний захід зможе запобігти спробам обвинуваченого впливати на свідків, які є його знайомими та підлеглими по роботі, у денний період часу.
Також суд враховує відсутність порушень з боку обвинуваченого раніше застосованих запобіжних заходів та систематичні явки обвинуваченого в судові засідання за першою вимогою суду.
Проте, відповідно до ч. 3 ст. 194 КПК України суд має право зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, недоведеність стороною обвинувачення заявлених ризиків, суд, керуючись ст. ст. 176, 177, 194, 314, 315 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання прокурора Нікопольської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_3 у виді домашнього арешту - відмовити.
Зобов`язати ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду та прокурора.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1