Справа № 216/864/18
Провадження № 1-кс/216/954/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про застосування запобіжного заходу
у вигляді тримання під вартою
24.02.2018 м. Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого - судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке подав слідчий СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_4 , у досудовому розслідуванні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000399 від 22.02.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В:

24.02.2018 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи раніше притягнутим до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 185 КК України, вчинив новий умисний корисливий злочин проти власності.

Так, ОСОБА_5 22.02.2018 приблизно о 04 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повторно, за попередньою змовою з двома невстановленими слідством особами, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна та обернення його на власну користь, діючи з корисливих мотивів, знаходячись біля буд. № 6 по вул. Свято-Миколаївській у Центрально-Міському районі м. Кривого Рогу, через вхід до каналізаційного люку проникли до приміщення каналізаційного колодязю, який знаходиться на балансі ПАТ «Укртелеком», звідки таємно викрали майно, що знаходиться на балансі ПАТ «Укртелеком», а саме: кабель марки ТПП 200?2?0,4 довжиною 30 метрів, загальною вартістю 5407,50 грн. Після чого, ОСОБА_5 з невстановленими слідством особами з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном зникли, розпорядившись їм на власний розсуд та обернувши на власну користь, заподіявши ПАТ «Укртелеком» майнової шкоди у вигляді матеріальних збитків у розмірі 5407,50 грн.

Умисні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кваліфіковано за ч.3 ст.185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєдана з проникненням у інше приміщення.

22.02.2018 ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

23.02.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК .

Вина ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення доводиться:

-протоколом заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ПАТ «Укртелеком» від 22.02.2018;

-протоколом огляду місця події від 22.02.2018;

-показаннями свідка ОСОБА_7 від 22.02.2018;

-протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 для впізнання свідкові ОСОБА_7 від 22.02.2018;

-протоколом пред`явлення особи ОСОБА_8 для впізнання свідкові ОСОБА_7 від 22.02.2018;

-показаннями свідка ОСОБА_8 від 23.02.2018;

-речовим доказом, вилученими в ході огляду місця події мотками кабелів, від 22.02.2018;

-показаннями представника потерпілого ОСОБА_9 від 23.02.2018.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовується, зокрема до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене законом до тяжких злочинів, за вчинення якого законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 6 років, той факт, що вказане кримінальне правопорушення має корисливий характер, вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним вказаного кримінального правопорушення, те, що підозрюваний є раніше неодноразово судимим, на території м. Кривого Рогу не зареєстрований, це у подальшому може ускладнити процес встановлення його місцезнаходження, не працевлаштований, та не маючи постійного джерела доходів до існування, міцних соціальних зв`язків та утриманців , може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання ризикам, передбаченим п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, іншими, більш м`якими запобіжними заходами, керуючись вимогами керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 183, 184, 194 КПК України, сторона обвинувачення дійшла висновку, про необхідність клопотати перед слідчим суддею про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання слідчого підтримав та просить його задовольнити.

В судовому засіданні підозрюваний, його захисник, кожен окремо, заперечували щодо обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, й просили суд обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме домашній арешт, враховуючи обставини справи та особу підозрюваного.

Заслухавши учасників судового засідання, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Загальним правилом, яке випливає із рішень ЄСПЛ від 27 червня 1968 р. «Вемгофф проти Німеччини», від 24 липня 2003 р. у справі «Смірнови проти Росії», є те, що особа, обвинувачена у правопорушенні, має перебувати на волі до початку судового розгляду її справи, якщо держава не наведе відповідних і достатніх підстав для тримання під вартою цієї особи. Тобто держава має довести необхідність тримання під вартою особи, а суди, виходячи із презумпції на користь свободи, вирішити, на основі принципу змагальності, чи є достатні підстави для тримання особи під вартою.

У справі «Смірнови проти Росії» (п. 59) ЄСПЛ зазначив, що в досудовому звільненні особі може бути відмовлено через доведеність таких основних підстав, як: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. у справі «Штеґмюллер проти Австрії»); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 27 червня 1968 р. у справі «Вемгофф проти Німеччини»); вчинення ним подальших правопорушень (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. «Мацнеттер проти Австрії») або спричинення ним порушень громадського порядку (рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 р. у справі «Летельєр проти Франції»).

ЄСПЛ робить висновок, що перед застосуванням до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою національний судовий орган повинен обов`язково розглянути можливість застосування інших, альтернативних триманню під вартою, заходів. Позбавлення свободи може бути виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі запобіжні заходи, по-перше, були розглянуті, а по-друге, за результатами розгляду визнані такими, що не зможуть забезпечити мети, досягнення якої вимагається (п. 31 рішення ЄСПЛ у справі «Амбрушкевич проти Польщі»).

Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину передбаченого за ч. 3 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 6 років. Підозрюваний свою вину у вчиненні інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнає повністю. Крім того, підозра ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовується такими доказами: протоколом заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ПАТ «Укртелеком» від 22.02.2018; протоколом огляду місця події від 22.02.2018; показаннями свідка ОСОБА_7 від 22.02.2018; протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 для впізнання свідкові ОСОБА_7 від 22.02.2018; протоколом пред`явлення особи ОСОБА_8 для впізнання свідкові ОСОБА_7 від 22.02.2018; показаннями свідка ОСОБА_8 від 23.02.2018; речовим доказом, вилученими в ході огляду місця події мотками кабелів, від 22.02.2018; показаннями представника потерпілого ОСОБА_9 від 23.02.2018 року.

Слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, прокурора, суду.

Про наявність вказаного ризику свідчить той факт, що ОСОБА_5 , є раніше неодноразово судимим, за корисливі злочини, на території м. Кривого Рогу не зареєстрований, що у подальшому може ускладнити процес встановлення його місцезнаходження та вплинути на розумність строків досудового розслідування та судового розгляду, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, в нього є рідна сестра в м. Кривому Розі, в якої він міг на його думку перебувати під домашнім арештом, однак матеріалами справи це нічим не підтверджено.
Як пояснив підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіднні, що проживає в зареєстрованому шлюбі та має дитину, його сім`я на теперішній час проживає в м. Харкові, однак доказів в підтвердження вказаних обставин суду не надав.

Так як досудове слідство триває, підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про наявність вказаного ризику свідчить той факт, що підозрюваний на теперішній час обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні № 0000561, яке перебуває на розгляді у Центрально- Міському районному суді м. Кривого Рогу, належних висновків для себе не зробив, у судові засідання жодного разу не з`явився, що підтверджується винесенням ухвалами Центрально Міського районного суду м. Кривого Рогу про приводи обвинуваченого від 09.08.2017 року, 06.10.2017 року та 22.12.2017 року.
Як повідомив підозрюваний у судовому засіданні, він дійсно знав про виклики до суду, однак не з`являвся, оскільки виїжджав за межи м. Кривого Рогу до родини в м. Харків, що дає підстави вважати, що останній може в будь-який час виїхати за межі м. Кривого Рогу.

Підозрюваний не працює, тобто у підозрюваного відсутнє постійне джерело доходів, що може спонукати його продовжити злочинну діяльність у випадку застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Ураховуючи вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного, а також характер вчинених злочинів, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, у їх взаємозв`язку з можливими ризиками в справі, слідчий суддя вважає, що є достатні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий суддя погоджується з наведеними слідчим підставами для застосування такого запобіжного заходу, оскільки встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Інші більш м`які запобіжні заходи у даних фактичних обставинах не є достатніми, тому що існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
А тому, суд приходить до висновку, що з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та суду, підозрюваному слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 193-196, 369-372 КПК України,
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 народженняна строк 60 днів, тобто до 24.04.2018 року включно.

У порядку ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 182 КПК України визначити розмір застави 50 прожиткових мінімумів, тобто в розмірі 88 100 (вісімдесят вісім тисяч сто гривень) України.

У разі внесення підозрюваним, обвинуваченим або заставодавцем застави на депозитний рахунок суду застосовується запобіжний захід у вигляді застави.

На випадок застосування запобіжного заходу застава зобов`язати підозрюваного негайно прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду та виконувати такі обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Копію зазначеної ухвали мені ________________________________________________

_________________________________________________ (повне прізвище ім`я, по-батькові)

вручено ____ __________ 201__ року о ____ годині ____ хвилин.

Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

Підозрюваний __________________ (підпис)