Справа № 691/144/18
Провадження № 1-кс/691/42/18
У Х В А Л А

16 лютого 2018 рокум.Городище

Слідчий суддя Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, -

встановив:

ОСОБА_4 звернувся до суду із скаргою на бездіяльність прокурора.

В обґрунтування поданої скарги, скаржником зазначено, що 23 січня 2018 року він подав заяву до прокурора Городищенської прокуратури ОСОБА_5 про усунення від обов`язків служби капітана поліції ОСОБА_6 у зв`язку з порушенням на нього кримінального провадження за ознаками ст.364 КК України. До теперішнього часу прокурор ОСОБА_5 , порушуючи Закон України «Про прокуратуру» та ст.19 Конституції України, не виконавши його законних вимог, не надавши будь якої письмової відповіді через послуги Укрпошти чи електронну адресу, зловживаючи службовим становищем з метою прикриття злочину поліцейським капітаном ОСОБА_7 порушує його права і свободи. В діях прокурора має місце порушення присяги ним, як державного службовця. Своєю бездіяльністю прокурор заподіяв йому моральну шкоду, яка має бути відшкодована за рахунок коштів прокуратури з місцевого бюджету, яку оцінює у розмірі 20000грн. та з компенсацією витрат на пальне відповідно до фіскального чека автозаправочної станції у розмірі 270 грн.. Вважає, що прокурор діє з метою прикриття злочину капітаном поліції, що і змусило звернутись із скаргою до суду в порядку ч.1 ст.303 КПК України та ст.1173 ЦК України.

У судовому засіданні скаржник скаргу підтримав та просив взяти до уваги, що прокурором, окрім вище наведеного, не дотримуються і розумні строки під час досудового розслідування та слід винести окрему ухвалу щодо вчинених ним дій.

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що за результатами розгляду скарги ОСОБА_4 на підставі ухвали Городищенського районного суду Черкаської області від 28 грудня 2017 року було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань по факту неправомірних дій слідчого СВ Городищенського ВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_6 , що стало підставою для подачі до прокурора Городищенського відділу Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 23 січня 2018 року клопотання про висунення підозри капітану поліції ОСОБА_6 , накладення арешту на його майно, а також спільного майна, усунення від виконання обов`язків, як працівника правоохоронного органу, визнавши його потерпілим.Клопотання ОСОБА_4 було розглянуто з винесенням постанови про відмову в задоволенні клопотання та повідомленням про прийняте рішення. Підстав для задоволення клопотання не було встановлено. Розгляд клопотання є закінченим відповідно до ст.ст.220,110 КПК України, про що у встановленому законом порядку повідомлено скаржника. Просив суд відмовити в задоволенні скарги з підстав її не обґрунтованості.

Вислухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного.

В силу ч. 2 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій, бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, а у ст.214 КПК України містяться положення про початок досудового розслідування.

Згідно до ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Частиною 1 статті 303 КПК України встановлено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора можуть бути оскаржені на досудовому слідстві. Так, згідно п.7 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій та згідно п.9-1ч.1ст.303 КПК України рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків прокурором під час досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на бездіяльність слідчого, прокурора, що передбачена ч.1 ст.303 КПК України, може бути подана особою протягом десяти днів саме з моменту вчинення бездіяльності.

Відповідно до ст. 20. Закону України «Про звернення громадян», звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів. На обгрунтовану письмову вимогу громадянина термін розгляду може бути скорочено від встановленого цією статтею терміну.

Стаття 220 КПК України передбачає обов`язок слідчого, прокурора розглянути в строк не більше трьох днів із моменту подання клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій і задовольнити заявлені клопотання за наявності відповідних підстав. Обов`язок розгляду клопотань як загальна умова досудового розслідування є гарантією захисту прав і законних інтересів учасників кримінального провадження, оскільки надає їм можливість активно впливати на хід досудового розслідування, а також є однією з гарантій всебічного, повного й об`єктивного дослідження обставин кримінального провадження, щодо якого проводиться досудове розслідування.Клопотання це звернення в усній або письмовій формі сторони кримінального провадження, потерпілого чи учасників процесу, які наділені таким правом (сторона захисту, потерпілий і його представник чи законний представник), до слідчого, прокурора про виконання будь-яких процесуальних дій під час досудового розслідування. Клопотання є важливою гарантією захисту прав і законних інтересів громадян, які залучені у сферу кримінального судочинства, повного й об`єктивного дослідження обставин кримінального провадження. Право на заявлення клопотань виникає в тієї чи іншої особи з моменту визнання її відповідним учасником кримінального провадження. Під час кримінального провадження можуть бути заявлені клопотання, які направлені на встановлення фактичних даних, що мають значення для кримінального провадження; на забезпечення прав і законних інтересів особи, яка заявила клопотання. Розгляд клопотання містить в собі діяльність слідчого, прокурора, яку він здійснює відразу ж після прийому клопотання. В ході розгляду аналізу піддається прохання здійснити певні дії чи заперечення щодо здійснення окремих дій, яке міститься у клопотанні, та його обгрунтованість. З`ясовується, про встановлення яких обставин клопоче заявник, яким способом пропонує встановити їх слідчому, прокурору та чи мають ці обставини значення для цього кримінального провадження. Клопотання підлягає розгляду і вирішенню безпосередньо після його заяви. У тих випадках, коли негайне прийняття рішення за клопотанням неможливе, воно повинно бути задоволено за наявності відповідних підстав у строк не більше трьох днів з моменту подання. Такий строк встановлено законодавцем для розгляду уповноваженою процесуальною особою клопотання, заявленого учасниками кримінального процесу у ході досудового розслідування. Продовженню такий строк не підлягає. Слідчий, прокурор зобов`язані розглянути і вирішити кожне заявлене за кримінальним провадженням клопотання. Результати розгляду клопотання доводяться до відома заявника. Про задоволення клопотання, а також про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання слідчий, прокурор виносить вмотивовану постанову, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а оригінал долучається до матеріалів досудового розслідування. У разі задоволення клопотання слідчий, прокурор може обмежитися усним або письмовим повідомленням про це особі, яка заявила клопотання без пояснення мотивів. При повній або частковій відмові у задоволенні клопотання особі, яка заявила клопотання, повинно бути вручено копію постанови. Статтею 308 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.Службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом. В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 1640/0/4-12 від 09.11.2012 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування», викладені такі роз`яснення, що у ст. 308 КПК України встановлено особливий порядок оскарження недотримання розумних строків, відповідно до якого, на відміну від інших скарг, що можуть бути подані на стадії досудового провадження, скарга на недотримання розумних строків подається прокурору вищого рівня, уповноваженому реагувати на недотримання розумних строків під час досудового розслідування і розумні строки не можуть перевищувати передбачені КІІК строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Слідчому судді не надано скаржником відповідного звернення до прокурора вищого рівня.

Окрема ухвала це вид судового рішення за допомогою якого суд реагував на виявлені під час судового розгляду порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли. У кримінальному судочинстві окремі ухвали існували до введення в дію нового Кримінального процесуального Кодексу від 20 листопада 2012 року і тому, суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону і встановивши причини та умови, що сприяли вчиненню порушення, міг постановити окрему ухвалу на той час і направити її відповідним особам чи органам для вжиття заходів щодо усунення цих причин та умов. В даний час така правова норма відсутня.

За змістом ст.127 КПК України підозрюваний, обвинувачений, а також за його згодою будь яка інша фізична чи юридична особа має право на будь-якій стадії кримінального провадження відшкодувати шкоду, завдану потерпілому, територіальній громаді, державі внаслідок кримінального правопорушення. Шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні. Шкода, завдана потерпілому внаслідок кримінального правопорушення, компенсується йому за рахунок Державного бюджету України у випадках та в порядку, передбачених законом. До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, перед баченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Здійснення судового контролю за проведенням слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій полягає у наданні слідчим суддею дозволу на проведення слідчим чи прокурором відповідних процесуальних дій, спрямованих на отримання (збирання) доказів у конкретному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні встановлено, що 23 січня 2018 року скаржником ОСОБА_4 подано клопотання до прокурора Городищенського відділу Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_5 про усунення від обов`язків служби капітана поліції ОСОБА_6 у зв`язку з порушенням на нього кримінального провадження за ознаками ст.364 КК України, остільки за результатами розгляду поданої ним скарги на підставі ухвали Городищенського районного суду Черкаської області від 28 грудня 2017 року було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань по факту неправомірних дій слідчого СВ Городищенського ВП ГУНП у Черкаській області ОСОБА_7 . У клопотанні просив про висунення підозри капітану поліції ОСОБА_6 , накладення арешту на його майно, а також спільного майна, усунення від виконання обов`язків, як працівника правоохоронного органу, і визнання його потерпілим у кримінальному провадженні. Клопотання ОСОБА_4 було розглянуто 24 січня 2018 року з винесенням постанови про відмову в задоволенні клопотання та повідомленням про прийняте рішення. Підстав для задоволення клопотання не було встановлено з підстав вимог ст.154,170 КПК України. Розгляд клопотання є закінченим відповідно до ст.ст.220,110 КПК України, про що у встановленому законом порядку повідомлено скаржника, в підтвердження чого надано лист від 24.01.2018 року №766 за вих.18 Городищенського відділу Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області за підписом начальника відділу ОСОБА_5 .. Згідно постанови прокурора від 24 січня 2018 року скаржник не є потерпілим у кримінальному провадженні №000001.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування слідчим суддею може бути прийнято рішення про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмова у задоволенні скарги.

За результатами розгляду скарги слідчий суддя не вбачає підстав, з врахуванням вищенаведеного, для задоволення скарги.

Керуючись ст.ст.214, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора.

Ухвала слідчого судді остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1