АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/774/1445/17 Справа № 185/3663/17 Слідчий суддя - ОСОБА_1 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія: ст. КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2017 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати у кримінальних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5

третьої особи, щодо майна якої

вирішується питання про арешт ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2017 року про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2017 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.05.2017 року за № 0001274 та накладено арешт на автомобіль марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору, який знаходиться на площадці тимчасового тримання транспорту Павлоградського ВП по вул. Шевченка, 51 міста Павлограда, з застосуванням заборони відчуження, розпорядження та користування, який було вилучено 05.05.2017 року у ОСОБА_6 , 1970 року народження.

Мотивуючи ухвалене рішення, слідчий суддя послався на те, що враховуючи, що автомобіль марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору є предметом вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі сліди його вчинення, має значення речового доказу в кримінальному провадженні, та те, що існує реальна загроза знищенню, зникненню транспортного засобу автомобіля марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору, по кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на зазначений автомобіль з забороною відчуження, розпорядження та користування.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 просить поновити строк на оскарження ухвали слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2017 року та скасувати її.

Обґрунтовуючи заявлені в апеляційній скарзі вимоги апелянт посилається на те, що жодна з підстав , визначених ч.1 та ч.2 ст. 170 КПК України не може бути застосована саме до арешту і вилучення автомобіля. Вказує, що з дня внесення відомостей до ЄРДР до теперішнього часу, на протязі понад 7 місяців не проведено жодної слідчої дії у зазначеному кримінальному провадженні, не встановлено суму завданої матеріальної шкоди, документально не підтверджено власність викраденого майна саме за ПАТ « Завод «Павлоград Хіммаш», не пред`явлено цивільний позов, ані ОСОБА_6 , ані іншим особам у кримінальному провадженні не пред`явлено підозру, а також санкція ч.1 ст.185 КК України не передбачає конфіскації майна як міри покарання.

Також як на підставу для поновлення строку посилається на те, що розгляд клопотання слідчого про арешт майна відбувся за відсутності власника майна та його представника, а копію оскаржуваної ухвали вручено ОСОБА_6 лише 10.11.2017 року, чому є підтвердження в матеріалах справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, думку ОСОБА_6 , який підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, дослідивши надані матеріали, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Так, у відповідності до абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, що в даному випадку мало місце, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Враховуючи, що власник майна та його представник участі у судовому засіданні не приймали, колегія суддів приходить до висновку, що строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню, оскільки пропущений з поважних причин.

Відповідно до вимог ч.1 ст.170 КПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року, який набрав чинності 28 лютого 2016 року (тут та далі - Закону) арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Разом з тим, за правилами вказаної норми кримінального процесуального закону, а саме частин 3, 5, та 6, арешт на майно може бути накладено в разі відповідності такого майна критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, в разі наявності підстав вважати, що суд може застосувати до підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної особи, юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна, в разі, якщо фізична чи юридична особа в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову або неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою щодо якої здійснюється провадження.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Колегією суддів встановлено, що СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001274 від 05 травня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна.

Як вбачається з матеріалів, 05.05.2017 року до чергової частини Павлоградського ВП надійшло повідомлення від представника ПАТ Завод «Павлоград Хіммаш» ОСОБА_9 про те, що в ніч на 05.05.2017 року невстановлена особа, таємно, шляхом вільного доступу, перебуваючи на території ПАТ Завод «Павлоград Хіммаш», розташованого за адресою: м. Павлоград, вул. Харківська, 15, вчинила крадіжку металевих виробів, чим спричинила вказаному підприємству матеріальний збиток.

В ході досудового розслідування за фактом крадіжки майна, яке перебуває на балансі ПАТ Завод «Павлоград Хіммаш», 05.05.2017 року з письмового дозволу користувача ОСОБА_6 , проведено огляд автомобіля марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору, який на момент огляду знаходився неподалік від воріт до ПАТ Завод «Павлоград Хіммаш», що розташований за адресою: м. Павлоград, вул. Харківська, 15. На задньому сидінні в салоні вказаного автомобілю було виявлено та вилучено 29 металевих предметів круглої форми, діаметром 224 мм, товщиною 14 мм, марка сталі предметів 12х18Н10Б (визначення марки металу здійснювалося за допомогою спеціального пристрою). В багажнику автомобілю було виявлено та вилучено металевий дріт згорнутий в кілька разів, довжиною 43 м, діаметром 6 мм, марка сталі СТЗ (визначення марки металу здійснювалося за допомогою спеціального пристрою), а також дві нержавіючі прямокутні ємності розмірами 175х90х420 мм. Вказані виявлені в автомобілі марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору, металеві вироби перебувають на балансі ПАТ Завод «Павлоград Хіммаш». Даний транспортний засіб автомобіль марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору, належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який керує вказаним автомобілем на підставі довіреності.

05.05.2017 року вказаний автомобіль марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору та майно, яке знаходилося в автомобілі, а саме: 29 металевих предметів круглої форми, діаметром 224 мм, товщиною 14 мм, марка сталі предметів 12х18Н10Б, металевий дріт згорнутий в кілька разів, довжиною 43 м, діаметром 6 мм, марка сталі СТЗ та дві нержавіючі прямокутні ємності розмірами 175х90х420 мм, які були оглянуті та вилучені відповідно до протоколу огляду.

Постановою старшого слідчого СВ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 від 05.05.2017 року вилучений 05.05.2017 року автомобіль марки «Ford Contour GL», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зеленого кольору під час проведення огляду, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001274.

Колегія суддів, враховуючи, що з наданих матеріалів вбачається наявність достатніх підстав вважати, що дане вищезазначене майно має суттєве значення для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального правопорушення, а саме, встановлення обставин кримінального правопорушення, встановлення слідів вчинення кримінального правопорушення та з метою збереження речових доказів, недопущення пошкодження або вилучення з вищезазначеного майна слідів кримінального правопорушення, які мають доказове значення по справі, приходить до висновку, що слідчим суддею обґрунтовано накладено арешт на вказаний автомобіль, оскільки є підстави обґрунтовано вважати, що воно відповідає вимогам ст. 98 КПК України щодо речового доказу, достатніх для вжиття на цьому етапі досудового розслідування заходів забезпечення кримінального провадження.

Доводи апеляційної скарги не можуть бути прийняті до уваги, оскільки не спростовують вищенаведених висновків колегії суддів, вони є особистою суб`єктивною оцінкою апелянта та не обґрунтовують необхідності скасування вірного по суті судового рішення.

Що стосується посилань апелянта на відсутність достатніх доказів вчинення особою чи особами кримінального правопорушення та недостатню вмотивованість оскаржуваної ухвали колегія суддів оцінює критично з міркувань, наведених вище щодо обґрунтованості підозри у вчиненні розслідуваного кримінального правопорушення та відповідності арештованого майна критеріям ст. 98 КПК України.

З урахуванням наведеного, підстав для задоволення апеляційної скарги на даному етапі досудового розслідування не вбачається. У випадку, якщо у подальшому наявність зв`язку між арештованим майном та розслідуваними кримінальними правопорушеннями у межах досудового розслідування буде спростована, або стороною обвинувачення у строки, розумні у сенсі ст. 28 КПК України, не будуть вжиті належні заходи для перевірки відповідних обставин, апелянт не позбавлений права ініціювати в порядку ст. 174 КПК України питання про скасування накладеного арешту.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 травня 2017 року про накладення арешту на майно залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3