АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 552/701/18 Номер провадження 11-сс/786/137/18Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2018 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Полтавської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання по кримінальному провадженню № 0000012 за апеляційною скаргою представника ТОВ «Абба Інвест» ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Полтава від 08 лютого 2018 року,-
ВСТАНОВИЛА:
Цією ухвалою задоволено клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Прокуратури Полтавської області радника юстиції

ОСОБА_8 про арешт майна.

Накладено арешт на кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «Абба Інвест» () № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня) № НОМЕР_3

(українська гривня), які відкрито в Полтавському ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 331401), без встановлення суми коштів та зупинено проведення всіх видаткових операцій по ним, окрім операцій щодо розрахунку з державним бюджетом.

Зобов`язано службових осіб Полтавського ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 331401) надати Слідчому управлінню фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області виписку банку про рух грошових коштів (з вказанням з якого або на який рахунок проводилось перерахування, з зазначенням назв та організаційної форми відповідних підприємств, підстав перерахування, призначень платежів дати та часу перерахування, тощо) з 01.01.2015 по день оголошення ухвали слідчого судді та роздруківку про залишок коштів на арештованих рахунках на момент оголошення ухвали слідчого судді про накладення арешту та у подальшому письмово у 15-ти денний термін повідомляти Слідче управління фінансових розслідувань ТУ ДФС у Полтавській області: за адресою: 36007 вул. Маршала Бірюзова, 47 м. Полтава, про факти надходження коштів на зазначені вище розрахункові рахунки на весь час дії арешту.

Арешт діє до його скасування у встановленому КПК України порядку.

Таке рішення слідчий суддя мотивував тим, що кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «Абба Інвест» (), можуть мати відношення до операцій, пов`язаних із пособництвом в умисному ухиленні від сплати податків в особливо великих розмірах і ці грошові кошти, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, є доказом злочину, а арешт допускається саме з метою забезпечення збереження речових доказів.

В апеляційній скарзі представник ТОВ «Абба Інвест» () просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора про накладення арешту на майно ТОВ «Абба Інвест».

Мотивуючи вимоги апеляційної скарги, представник зазначає, що у даному кримінальному провадженні посадовим особам ТОВ «Абба Інвест» не повідомлено про підозру у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення. Додає, що слідчим суддею при постановленні ухвали не зазначено конкретних правових підстав для накладення арешту на майно та не доведено, що на банківські рахунки у період діяльності ТОВ «Абба Інвест» незаконно надходили кошти від інших суб`єктів господарювання, або ж саме ці кошти, котрі перебувають на банківських рахунках товариства в ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» є предметом злочинної діяльності. Тому такі грошові кошти не можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні.

Зазначає, що ухвала слідчого судді містить лише загальні формулювання підстав і мети арешту майна, з яких неможливо встановити чи є грошові кошти речовим доказом або об`єктом кримінально карних дій, або майном набутим кримінальним шляхом внаслідок вчинення особами ТОВ «Абба Інвест» кримінального правопорушення. Накладений арешт на рахунки паралізувало діяльність товариства та тягне за собою великі збитки.

Заслухавши доповідь судді, прокурора, який, посилаючись на законність ухвали слідчого судді просив залишити без задоволення апеляційну скаргу, вивчивши матеріали судового провадження за клопотанням слідчого, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, клопотання прокурора про накладення арешту на майно було розглянуто у відсутності власника майна та його представників, 13 квітня 2018 року представник ТОВ «Абба Інвест» ОСОБА_7 подав до Апеляційного суду Полтавської області апеляційну скаргу. Відомості про те, що представник Товариства був належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання прокурора в матеріалах провадження відсутні. Таким чином, строк на апеляційне оскарження в даному провадженні не пропущено, а тому і не підлягає поновленню, оскільки відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, що в даному випадку мало місце, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, Слідчим управлінням фінансових розслідувань ТУ ДФС у Полтавській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000012 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.02.2017, за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч.2 ст.205, ч.5 ст.27 ч.3 ст.212, ч.3 ст.212 та ч.1 ст.364 КК України (а.к. 4).

Органами досудового розслідування встановлено, що протягом 2015-2016 років невстановлені особи створили та придбали ряд підприємств, а саме: ТОВ «Практік Альянс» (), ТОВ «Бест Фінанс» (), ТОВ «Мегабуд-К» (), ТОВ «Лайф Сіті Груп» (), ПП «Торгконтакт Плюс» (), ТОВ «Укрсело Плюс» (), ТОВ «Селопостач» (), ТОВ «Селоінвест Плюс» (), ТОВ «Зерномаркет Плюс» (), ТОВ «Опт Торг Плюс» (), ТОВ «Альянс Сервіс Плюс» (), ПП «Зернопостачальник» (), ТОВ «Маркетопт Плюс» (), ПП «Укрекспорт Плюс» (), ПП «Жито Постач» (), ПП «Сіон Торг» (), ПП «Торгальянс К» (), ТОВ «Сіон Інвест Торг» (), ПП «Інвест Опт Торг К» (), ПП «Експорт Торг» (), ТОВ «Ерібор» (), ПП «Грандбуд-К» (), ТОВ «Абба Інвест» (), ТОВ «Літус Груп» (), ТОВ «Арата Союз» (), ТОВ «Едванс Компані ЛТД» (), ТОВ «Київтрансбізнес» (), ТОВ «Фідем Бізнес Груп» (), ТОВ «Титан Трейдінг ЛТД» (), які зареєстрували на громадян України та в подальшому використовували їх для прикриття незаконної діяльності з надання послуг підприємствам реального сектору економіки у формуванні незаконного податкового кредиту з податку на додану вартість та валових витрат з податку на прибуток підприємств, що заподіяло велику матеріальну шкоду державі.

Крім цього, невстановлені особи протягом 2015-2016 років, використовуючи підприємства: ТОВ "Дервік Капітал" (), ТОВ "Базальт Інвестмент" (), ТОВ "Гранітбудмонтаж" (), ТОВ «Лакі Тайм» (), ТОВ "Престиж Консалт ЛТД" (), ТОВ "Радуга Трансформацій" (), ТОВ "Апекстрейд ЛТД" (), ТОВ «Росач», попередня назва ТОВ "Асіор" (), ТОВ "Дакстер Трен" (), ТОВ "Ламан Ардо" (), ТОВ "Альфацентавр Альянс" (), ТОВ "Оптовик Про" (), ТОВ «Поступ», попередня назва ТОВ "Лайт Груп Інвест" (), ТОВ «Колоф», попередня назва ТОВ «Інфоколл Центр Про» (), ТОВ «Вісп Консалт», попередня назва ТОВ «Улта Ком» (), ТОВ «Драпун», попередня назва ТОВ «Мізон Трейд» (), ТОВ «Тайм Інг», попередня назва ТОВ «Валід Стайт» (), ТОВ «Курсверх» (), ТОВ «Будівельна компанія «Альтор» (), ТОВ «Калабрія Плюс» (), ТОВ «Константа Метал Трейдінг» (), ТОВ «Комра», попередня назва ТОВ «Плутос Груп Компані» (), ТОВ «Сієна Груп Логістік» (), ПП «Транс Вантаж» (), ТОВ «Абба Інвест» (), ТОВ «Бест Фінанс» (), ТОВ «Мегабуд-К» (), ПП «Грандбуд-К» (), ТОВ «Практік Альянс» (), ТОВ «Лайф Сіті Груп» () та ПП «Торгконтакт Плюс» (), ТОВ «Укрсело Плюс» (), ТОВ «Ерібор» (), ТОВ «Селопостач» (), ТОВ «Селоінвест Плюс» (), ТОВ «Зерномаркет Плюс» (), ТОВ «Опт Торг Плюс» (), ТОВ «Альян Сервіс Плюс» (), ПП «Зернопостачальник» (), ТОВ «Маркетопт Плюс» (), ТОВ "Сіон Інвест Торг" (), ПП «Укрекспорт Плюс» (), ПП «Жито Постач» (), ПП «Сіон Торг» (), ПП «Торгальянс К» (), ПП «Експорт Торг» (), ПП «Інвест Оптторг К» () та інші СГД, створені та зареєстровані на території України, надаючи документи по неіснуючим фінансово-господарським операціям, сприяли підприємствам реального сектору економіки в ухиленні від сплати податків, що призвело до фактичного ненадходження коштів до бюджету в особливо великих розмірах.
Також встановлено, що працівниками Кременчуцького відділення ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії», з корисливих мотивів, умисно використали службове становище всупереч інтересам служби, внаслідок чого заподіяли істотну шкоду охоронюваним законом правам та державним інтересам.
Згідно отриманої у кримінальному провадженні інформації, у тому числі рапорту старшого оперуповноваженого СВ КПМС ОУ ГУ ДФС у Полтавській області ОСОБА_9 одним із організаторів зазначеної схеми конвертації грошових кошів являється ОСОБА_10 , яким спільно з іншими учасниками для надання послуг підприємствам реального сектору економіки по незаконному формуванню податкового кредиту з податку на додану вартість та валових витрат використовуються наступні суб`єкти підприємницької діяльності: ТОВ "Дервік Капітал" (), ТОВ "Базальт Інвестмент" (), ТОВ "Гранітбудмонтаж" (), ТОВ «Лакі Тайм» (), ТОВ "Престиж Консалт ЛТД" (),ТОВ "Радуга Трансформацій" (), ТОВ "Апекстрейд ЛТД" (), ТОВ «Росач», попередня назва ТОВ "Асіор" (), ТОВ "Дакстер Трен" (), ТОВ "Ламан Ардо" (), ТОВ "Альфацентавр Альянс" (), ТОВ "Оптовик Про" (), ТОВ «Поступ», попередня назва ТОВ "Лайт Груп Інвест" (), ТОВ «Колоф», попередня назва ТОВ «Інфоколл Центр Про» (), ТОВ «Вісп Консалт», попередня назва ТОВ «Улта Ком» (), ТОВ «Драпун», попередня назва ТОВ «Мізон Трейд» (), ТОВ «Тайм Інг», попередня назва ТОВ «Валід Стайт» (), ТОВ «Курсверх» (), ТОВ «Будівельна компанія «Альтор» (), ТОВ «Калабрія Плюс» (), ТОВ «Константа Метал Трейдінг» (), ТОВ «Комра», попередня назва ТОВ «Плутос Груп Компані» ().
Так, у ході досудового розслідування встановлено, що до незаконних операцій, пов`язаних із акумулюванням значних сум не оприбуткованих готівкових коштів та їх подальшого використання в діяльності «конвертаційного центру», задіяні ряд суб`єктів підприємницької діяльності, зокрема ТОВ «Абба Інвест» (), розрахункові рахунки якого відкрито в банківській установі Полтавському ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 331401), розташованій за адресою: м. Полтава вул. Шведська, 2; вул.Соборності, 70-А, 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30.

Грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «Абба Інвест» (), є за матеріалами клопотання об`єктами кримінально протиправних дій і можуть бути використані як докази обставин щодо надання неправомірних послуг із конвертування грошових коштів, а також штучного формування податкового кредиту по податку на додану вартість підприємствам реального сектору економіки на підставі проведення «безтоварних операцій».

Вказував, що ТОВ «Абба Інвест» () відкрито розрахункові рахунки в Полтавському ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 331401) № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня).

З метою запобігання подальшої злочинної діяльності з використанням банківських рахунків ТОВ «Абба Інвест» () визнання грошових коштів речовими доказами та їх збереження, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, просив слідчого суддю накласти арешт на кошти, розміщених на рахунках ТОВ «Абба Інвест» () № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня), № НОМЕР_3 (українська гривня), які відкрито в Полтавському ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 331401).

Задовольняючи клопотання слідчого про накладення арешту на майно, слідчий суддя суду першої інстанції послався на вимоги ст. ст. 170, 173 КПК України та вказав, що про наявність законних правових підстав для арешту вказаного у клопотанні майна.
З таким висновком колегія суддів погоджується.
Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
КПК України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то слідчий повинен неухильного їх дотримуватися. Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. Колегія суддів вважає, що клопотання слідчого відповідає зазначеним вимогам.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом.
Також, як випливає з положень частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, розглядаючи клопотання слідчого про накладення арешту, слідчий суддя встановив те, що грошові кошти, які зберігаються на банківських рахунках ТОВ «Абба Інвест» (), а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_2 (українська гривня) № НОМЕР_3 (українська гривня), які відкрито в Полтавському ГРУ ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (МФО 331401), відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а також підпадають під ознаки майна, набутого внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а саме відношення до операцій, пов`язаних із пособництвом в умисному ухиленні відсплати податків в особливо великих розмірах.

Грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «Абба Інвест» (), є об`єктами злочинних дій і можуть бути використані як доказ обставин переведення їх в готівку, ухилення від сплати податків реально діючим суб`єктам підприємницької діяльності.

Метою запобігання подальшої злочинної діяльності з використанням банківських рахунків ТОВ «Абба Інвест» () визнання грошових коштів речовими доказами та їх збереження, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, виникла необхідність в арешті грошових коштів.

Також, апелянт у скарзі посилається на те, що слідчий, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався в клопотанні, а слідчий суддя відповідно до ст. 94 КПК України, належним чином не оцінив ці докази з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для прийняття рішення.

Проте, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що їх сукупність, відповідно до вимог ст. 170 КПК України, є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно. На даному етапі провадження до завдань суду не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано докази, що стосуються зазначеного кримінального провадження. Його завдання полягає в тому, щоб дослідити ті обставини, про які органу досудового розслідування відомо на даний час та які дають достатньо обґрунтовані підстави для втручання в права та інтереси відповідних осіб.

Отже, на думку колегії суддів, цей довід апеляційної скарги є необґрунтованим.

Інші доводи апеляційної скарги, у тому числі посилання на те, що накладення арешту на грошові кошти товариства, призводить до зупинення діяльності ТОВ «Абба Інвест», або інших наслідків, що суттєво позначаються на інтересах інших осіб, тощо, не спростовують висновки слідчого судді, викладені в ухвалі, та не впливають на їх правильність.
При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що обмеження майнових прав відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України має тимчасовий характер і негайно припиняється, якщо у ході подальшого досудового розслідування або за результатами судового розгляду не підтвердиться, що це майно є предметом, доказом злочину.
З урахуванням зазначених обставин колегія суддів вважає, що слідчий суддя, оцінивши розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, дійшов обґрунтованого висновку про те, що іншим шляхом не виявляється можливим встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження, оскільки лише накладанням арешту на банківські рахунки ТОВ «Абба Інвест», можливо отримати докази, які мають суттєве значення для з`ясування обставин кримінальних правопорушень та осіб, причетних до їх вчинення.
Крім цього, колегія суддів враховує той факт, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження.
Отже, висновки слідчого судді щодо наявності достатніх правових підстав для арешту майна відповідають як матеріалам доданих до клопотання так і вимогам КПК України.
Будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження колегією суддів не встановлено.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України,
УХВАЛИЛА:
Апеляційну скаргу представника ТОВ «Абба Інвест» () ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Полтава від 08 лютого 2018 року без змін.
Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
С У Д Д І :
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4