Справа № 635/7615/15-к
Провадження №1-кп/635/1456/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 листопада 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
сдідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю слідчого ОСОБА_3 ,
В С Т А Н О В И В:
Своє клопотання слідчий обґрунтував тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що 02 листопада 2011 року заступником ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 була порушена кримінальна справа за зверненням ОСОБА_4 , щодо неправомірних дій ОСОБА_6 , яка шахрайським способом заволоділа квартирою заявника за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Для подальшого проведення досудового слідства кримінальна справа за заявою ОСОБА_4 була направлена до СВ Харківського РВ ГУМВС України в Харківській області.
Під час досудового слідства було встановлено наступне, що 19 червня 2007 року ОСОБА_4 уклав договір купівлі-продажу № 995 належної йому на праві приватної власності квартири АДРЕСА_1 з ОСОБА_6 .
Договір купівлі-продажу квартири ОСОБА_4 був складений та посвідчений нотаріусом Харківського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7 .
29.10.2010 ОСОБА_8 звернувся до Харківського районного суду Харківської області із позовом до ОСОБА_6 про визнання договору купівлі-продажу від 19.06.2007 року недійсним. Згідно рішення Харківського районного суду Харківської області від 15 листопада 2010 року встановлено, що в своїх остаточних позовних вимогах позивач просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , та привести сторони у первісний стан. В судовому засідання ОСОБА_4 повністю підтримав позовні вимоги і просив позов повністю задовольнити. В своєму позові і поясненнях у судовому засіданні ОСОБА_4 в обґрунтування своїх позовних вимог посилався на ту обставину, що ОСОБА_6 утримувала його у своєму помешканні, поїла отрутою, від якої ОСОБА_4 не усвідомлював своїх дій і не міг керувати ними, в результаті чого підписав у нотаріуса договір купівлі-продажу своєї квартири на вкрай невигідних для себе умовах, продавши нібито квартиру за 5000 доларів США, які так і не отримав, хоча ринкова вартість квартири в 10-15 разів перевищувала таку суму. ОСОБА_4 також стверджував, що після черепно-мозкової травми, яку він отримав у 2005 року у нього стався нервовий розлад здоров`я, про що ОСОБА_4 розповів ОСОБА_6 яка скористалася такою хворобою, щоб примусити ОСОБА_4 укласти угоду, яка ним оспорюється. Крім того, ОСОБА_4 посилався, що продав квартиру з причин перебування у тяжких обставинах, коли вкрай потребував матеріальних коштів для лікування.
ОСОБА_6 в судовому засіданні позов не визнала і пояснила, що ті обставини, на які ОСОБА_4 посилається в обґрунтування позовних вимог, є вигаданими.
Таким чином, згідно рішення Харківського районного суду Харківської області від 15.11.2010 року ОСОБА_4 у позові до ОСОБА_6 було повністю відмовлено, договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 .
У подальшому ОСОБА_4 із апеляційною скаргою на рішення Харківського районного суду Харківської області від 15.11.2010 року звернувся до Апеляційного суду Харківської області, де згідно ухвали судової колегії судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Харківської області його апеляційна скарга була відхилена, а рішення Харківського районного суду Харківської області від 15.11.2010 року було залишено без змін.
Під час досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_4 отримав квартиру АДРЕСА_1 як учасник бойових дій в Афганістані для проживання разом з родиною та дітьми.
Під час досудового слідства виникла необхідність у отриманні документації, на підставі якої ОСОБА_4 була надана квартира розташована за адресою - АДРЕСА_4 . З метою отримання вказаної документації був направлений запит голові ІНФОРМАЦІЯ_3 , в якому прохалося надати належну документацію щодо отримання ОСОБА_4 квартири. У відповіді на направлений запит вказано, що зазначена інформація в ІНФОРМАЦІЯ_4 відсутня, у зв`язку з передачею останньої до ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Таким чином, інформація, яка знаходиться у ІНФОРМАЦІЯ_1 , який розташований за адресою: АДРЕСА_2 сама по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
В судовому засіданні слідчий підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити з підстав викладених в ньому.
Відповідно до вимог ч.1 ст.159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до речей і документів здійснюється шляхом зняття копії, без їх вилучення.
Як вбачається з ч.6 ст.163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою ст.163 КПК України, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах та документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.
Клопотань про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Заслухавши прокурора, дослідивши матеріли клопотання та додані до нього документи, суд приходить до висновку, що дане клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку). Тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Статтею 160 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу, слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
Клопотання, яке надійшло до суду відповідає вимогам КПК України.
Згідно з ч.5 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: 1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи; 2)самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; 3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.
Відповідно до ч. 7 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.
Керуючись ст. ст. 163, 164 КПК України, слідчий суддя
Надати слідчому СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , або за її дорученням оперативному підрозділу тимчасовий доступ до документації щодо отримання ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1 як учасником бойових дій в Афганістані, яка перебуває на зберіганні у ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , з подальшим її вилученням.
Строк дії ухвали встановити один місяць.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку у п`ятиденний строк з моменту її проголошення, а особами що не були присутні у судовому засіданні в той самий строк з моменту вручення копії ухвали.
Ухвала може бути оскаржена виключно з підстав надання судом тимчасового доступу до речей і документів, яким дозволено вилучення речей і документів, які посвідчують користування правом на здійснення підприємницької діяльності, або інших, за відсутності яких фізична особа - підприємець чи юридична особа позбавляються можливості здійснювати свою діяльність.
З інших підстав ухвала не підлягає апеляційному оскарженню.
Слідчий суддя ОСОБА_1