У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 січня 2018 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгороді, матеріали справи за скаргою ОСОБА_3 на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, -
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яку мотивують тим, що 27.11.2017 року він звернувся до Національного антикорупційного бюро України із заявою про вчинення кримінального правопорушення суддею Закарпатського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 , яке містить ознаки злочину, передбаченого ст. 375 КК України. Вищевказана заява була скерована заступнику прокурора Закарпатської області для розгляду. Разом з тим, викладені в заяві відомості, не внесено до ЄРДР.
Враховуючи вищенаведене просив зобов`язати уповноважених осіб прокуратури Закарпатської області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за його заявою, у відповідності до ст. 214 КПК України.
ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні просив у задоволенні скарги відмовити та подав письмові заперечення, згідно з якими прокуратурою Закарпатської області розглянуто заяву про злочин та за результатом розгляду заяви уповноваженою особою прокуратури Закарпатської області не знайдено підстав для внесення відомостей до ЄРДР.
Слідчий суддя заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали скарги, прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Саме в запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.
Відповідно до п.4 ч.5 ст.214 КПК України та пп.4 п.2.1 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Як вбачається з матеріалів справи, 27.11.2017 року ОСОБА_3 звернувся до НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення суддею ОСОБА_5 , яке містить ознаки злочину, передбаченого ст. 375 КК України, яка була скерована у прокуратуру Закарпатської області.
В обґрунтування скарги заявник вказує, що 07.04.2016 року суддею ОСОБА_5 було винесено постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_6 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу відмовлено повністю. Вказує, що суддя до змісту судових актів, прийнятих на першому етапі за результатом розгляду позову висновків суду про вже встановлені обставини поставився упереджено та ухвалив завідомо незаконне рішення.
З наданого на дослідження судового рішення встановлено, що постанова судді ОСОБА_5 від 07.04.2016 року, постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 29.09.2016 року скасована.
Відповідно до ч. 5 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Згідно з ч. 1 ст. 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного із цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочинними.
Системний аналіз зазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації у Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Підставами вважати заяви чи повідомлення про злочин саме такими, є наявність у заявах чи повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Разом з цим, склад злочину, передбачений ст. 375 Кримінального кодексу України, а саме об`єктивна сторона складу злочину полягає у постановленні суддею завідомо неправосудного судового рішення. Неправосудним є судове рішення, в якому завідомо неправильно застосовано норму матеріального права, яке постановлено з грубим порушенням норм процесуального права, або в якому завідомо є невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи.
По суті заяви вбачається, що ОСОБА_3 просив внести відомості щодо вчинення на його думку суддею кримінального правопорушення, в результаті незгоди з постановленим судовим рішенням.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади», судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному та касаційному порядку визначеному процесуальним законом.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
Незважаючи на те, що у поданій заяві скаржника зазначається про вчинення кримінального правопорушення, вказане звернення за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить фактичного існування даних, які б вказували на наявність у діях судді ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення, передбаченого відповідною статтею Особливої частини Кримінального кодексу України.
Незгода з рішенням судів сама по собі не може вказувати на наявність в діях судді ознак злочину. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.
Також, як вбачається з листа прокуратури Закарпатської області від 26.12.2017 року №17/7-760-15, заяву ОСОБА_3 від 26.12.2017 року про можливе вчинення суддею ЗОАС ОСОБА_5 кримінального правопорушення розглянуто. За результатом розгляду уповноваженою особою прокуратури Закарпатської області не встановлено підстав для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.
Виходячи з наведеного приходжу до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити за безпідставністю.
Керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви залишити без задоволення.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1