Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9285/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 липня 2017 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві

клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 ,

про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання мотивує тим, що в провадженні СВ Подільського управління поліції Головного Управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000111, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.06.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.05.2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 засвідчено договори купівлі-продажу земельних ділянок на підставі підроблених державних актів права власності на земельні ділянки на ім`я ОСОБА_5 , які в подальшому були перепродані на ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які отримали право власності на 16 земельних ділянок загальною площею понад 7,3 тис. га, які розташовані на території Пісківської сільської ради, Ясинуватського району Донецької обл., зокрема на земельні ділянки з наступними кадастровими номерами: :05:000:0385, :05:000:0390, :05:000:0391, :05:000:0363, :05:000:0364, :05:000:0362, :08:000:1966, :08:000:1967, :05:000:0389, :05:000:0384, :05:000:0386, :05:000:0388, :05:000:0384, :05:000:0383, :05:000:0382, :01:000:0328

Разом з тим, відповідно до даних Державного земельного кадастру та наявних Державних актів на право постійного користування земельною ділянкою, вказані вище земельні ділянки обліковуються на праві постійного користування за установами/підприємствами Національної академії аграрних наук України.

Донецьким інститутом агропромислового виробництва Української академії аграрних наук;

Державним підприємством «Дослідне господарство Донецького інституту агропромислового виробництва Української академії аграрних наук»;

Державним підприємством «Дослідне господарство «Донецька дослідна станція ІОБ Національної академії аграрних наук України».

В ході досудового розслідування на підставі ухвал слідчих суддів Подільського районного суду м. Києва накладено арешт на вищевказані земельні ділянки.

23.06.2017 року рішенням Дружківського міського суду Донецької області задоволено в повному обсязі позовну заяву Київської місцевої прокуратури №7, в інтересах Національної академії аграрних наук України до ОСОБА_7 про витребування земельних ділянок.

Крім того встановлено, що за такою ж схемою були незаконно відчужені земельні ділянки в Луганській області, які відповідно до даних ГУ Держагеокадастру у Луганській області надані в постійне користування ДП «Дослідне господарство «Агроспілка» Луганського інституту агропромислового виробництва УААН.

Також згідно відповіді ГУ Держгеокадастру у Луганській області наказів про надання дозволу на розробку землевпорядної документації та подальшого відведення вищевказаних земельних ділянок фізичним (юридичним) особам не приймалось, заяв від фізичних (юридичних) осіб до Управління не надходило.

Так, ОСОБА_5 , 14.08.2015 року на підставі підроблених документів, а саме державних актів на право власності на земельні ділянки продав земельні ділянки які знаходяться на території Металіської сільської ради, Слов`яносербського району, Луганської області з кадастровими номерами :10:003:0032, :10:002:0077, :10:001:0192, :10:001:0190, :10:001:0189, :04:003:0394, :10:001:0188, :10:005:0115, :10:005:0114 ОСОБА_8 , а той в свою чергу перепродав 13.10.2015 вказані земельні ділянки на ОСОБА_9 .

Всі договори купівлі-продажу земельних ділянок були засвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , здійснює свою професійну діяльність за адресою: АДРЕСА_1 .

За наявною інформацією первинна реєстрація та подальший продаж вищевказаних земельних ділянок здійснювався по підробленим документам.

Також, стало відомо, що ОСОБА_5 на підставі підробленого свідоцтва про право власності на житло зареєстрував право власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 (нежитлове приміщення, група приміщень № НОМЕР_1 (літ А) площею 37,8 м. кв.), яке в подальшому на підставі договору дарування передав ОСОБА_11 , останній 13.01.2015 року відчужив на підставі договору купівлі-продажу на користь ОСОБА_12 .

Відповідно до ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Під час досудового розслідування встановлено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення особливо тяжкого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Також, відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом вчинення злочину. завданням арешту майна є запобігання можливості його відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.

Підставою арешту майна є наявність сукупності підстав та розумних підозр вважати, що майно є предметом злочину.

Досудовим розслідуванням встановлено, що злочинні дії невстановлених осіб прямо спрямовані на незаконне заволодіння вищевказаних об`єктів нерухомості та права на їх розпорядження та незастосування арешту майна призведе до його відчуження.

Під час досудового розслідування встановлено, що існують усі підстави вважати зазначене нерухоме майно як таке, що є доказом злочину та набуте злочинним шляхом.

З огляду наведеного, вважає необхідним накласти арешт на вказані об`єкти нерухомості з метою недопущення порушення законних прав власника (потерпілого) та забезпечення збереження речового доказу до постановлення у кримінальному провадженні кінцевого рішення.

На підставі вищевикладеного, прокурор просив, накласти арешт на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 (нежитлове приміщення, група приміщень № НОМЕР_1 (літ А) площею 37,8 м. кв.), який належить ОСОБА_12 , шляхом заборони відчужувати, розпоряджатись, вчиняти проведення будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності щодо зазначеного об`єкта нерухомості до постановлення у кримінальному провадженні №0000111 від 06.06.2016 року кінцевого рішення.

Розглянути дане клопотання про накладення арешту без участі власників, у володінні яких знаходиться вказаний об`єкт нерухомості, оскільки наявні достатні підстави вважати, що існує загроза подальшого незаконного відчуження об`єкта нерухомості.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Частиною 2 ст. 172 КПК України, передбачено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Керуючись ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання у відсутності осіб, у володінні яких знаходиться майно.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просить його задовольнити з підстав викладених у ньому.

Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про достатність підстав для його задоволення у зв`язку з наступним.

Так, як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань в провадженні слідчого відділу Подільського управління поліції Головного Управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000111 від 06.06.2016 року, правова кваліфікація: ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України (а.с. 5-7).

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що прокурором доведені підстави передбачені ст. 170 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість та законність клопотання, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , про арешт майна ЗАДОВОЛЬНИТИ.

Накласти арешт на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 (нежитлове приміщення, група приміщень № 1 (літ А) площею 37,8 м. кв.), який належить ОСОБА_12 , шляхом заборони відчужувати, розпоряджатись, вчиняти проведення будь-яких дій щодо реєстрації (перереєстрації) права власності щодо зазначеного об`єкта нерухомості до постановлення у кримінальному провадженні №0000111 від 06.06.2016 року кінцевого рішення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .