н/п 1-кп/640/791/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"16" серпня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
адвоката ОСОБА_5 ,
потерпілого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого про повернення обвинувального акту прокурору,-
ВСТАНОВИВ:
В ході підготовчого судового засідання адвокат ОСОБА_5 звернувся до суду зі скаргою, якою просив: повернути обвинувальний акт прокурору, зобов`язати прокурора прийняти постанову про закриття вказаного кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення.
Захисник посилався на те, що 28.07.2017 р. він подав до прокуратури Харківської області клопотання про закриття кримінального провадження, однак відповіді не отримав. У вказаній скарзі він зазначив, що обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ст. 365 КК України, є заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або юридичних осіб. Істотною вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Оскільки, ані в повідомленні про підозру, ані в обвинувальному акті, ані в матеріалах кримінального провадження відсутні докази спричинення потерпілому істотної шкоди, тому захисник вважає, що в діях ОСОБА_4 відсутній склад кримінального правопорушення. ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника.
Прокурор проти задоволення скарги заперечував, посилаючись на те, що істотна шкода - категорія оціночна, яка встановлюється судом, з цих підстав просив відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 .
Потерпілий ОСОБА_6 послався на розсуд суд при вирішенні даного клопотання.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, суд прийшов до наступного:
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України суд може повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Вимоги до обвинувального акту і реєстру матеріалів досудового розслідування викладені в ст. 291 КПК України.
Посилання захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки діями ОСОБА_4 не заподіяно майнової шкоди не може бути підставою для повернення акту прокурору, виходячи з наступного:
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав і повноважень, що супроводжувалися насильством, болісними діями, за відсутності ознак катування.
До обов`язкових ознак об`єктивної сторони трьох злочинів у сфері службової діяльності (зловживання владою або службовим становищем, перевищення влади або службових повноважень і службової недбалості) належить також настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам, юридичних осіб. Вказана шкода може полягати у заподіянні як матеріальної шкоди, так і шкоди нематеріального характеру.
Відповідно до п. 3 примітки до ст. 364 КК України істотною шкодою, якщо вона полягає у заподіянні матеріальних збитків, вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.
Згідно науково-практичного коментаря до Кримінального Кодексу України, істотна шкода, якщо вона полягає у заподіянні шкоди нематеріального виміру, - категорія оціночна. Питання про те, чи є така шкода істотною, вирішує орган досудового слідства, прокурор або суд з урахуванням конкретних обставин справи.
Істотною шкодою, якщо вона полягає у заподіянні фізичній особі, слід визнавати умисні насильницькі дії, які потягли за собою завдання фізичного болю, завдання, як правило, легкого чи середньої тяжкості тілесних ушкоджень
Істотна шкода та тяжкі наслідки можуть бути інкриміновані винному лише за наявності причинного зв`язку між його діянням (дією чи бездіяльністю) та настанням зазначених наслідків. Для цього необхідно встановити, що порушення службових обов`язків передувало настанню істотної шкоди чи тяжких наслідків, що це порушення було їх необхідною передумовою і що службова особа усвідомлювала чи повинна була усвідомлювати розвиток причинного зв`язку, тобто те, що її діяння стане причиною настання зазначених наслідків.
Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №15 від 26.12.2003 р. "Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень" роз"яснено, що відповідальність за кваліфіковані види перевищення влади або службових повноважень настає лише за наявності всіх ознак злочину, передбачених ч.1 ст.365 КК, і хоча б однієї кваліфікуючої ознаки, передбаченої ч.2 або ч.3 зазначеної статті. При цьому необхідно мати на увазі, що перевищення влади або службових повноважень, супроводжене насильством, застосуванням зброї або болісними й такими, що ображають особисту гідність потерпілого, діями, як правило, вже за змістом цих дій свідчить про заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам громадян.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що скарга захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору та зобов`язання прокурора прийняти постанову про закриття вказаного кримінального провадження, з зазначених ним підстав задоволенню не підлягає.
На підставі ст. 314 КПК України, суд, -
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя