Справа № 640/9436/17
н/п 1-кс/640/5094/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" червня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
власника майна - ОСОБА_4 ,
представників власника майна - адвоката ОСОБА_5 ,
НТУ «ХПІ» ОСОБА_6 ,
23.06.2017 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури
У ході досудового розслідування встановлено, що доцент кафедри організації виробництва та управління персоналом НТУ «ХПІ» ОСОБА_4 , діючи усупереч інтересам служби, з корисливих мотивів, з метою одержання неправомірної вигоди, вступив у позаслужбові відносини із студенткою 4 курсу заочного факультету ЄІМ НТУ «ХПІ» ОСОБА_8 , науковим керівником якої він є, вимагаючи від останньої незаконну грошову винагороду в загальній сумі 6500 гривень за написання та захист дипломної роботи бакалавра.
Так, під час зустрічі 21.06.2017 р. близько о 10 год. 30 хвилин у приміщенні службового кабінету № 404 на 4 поверсі учбового корпусу № У-1 НТУ «ХПІ», розташованого за адресою: м.Харків, вул. Кирпичова (вул. Фрунзе), 21 ОСОБА_8 надала ОСОБА_4 , на його вимогу, частину обумовленої раніше останнім грошової винагороди у сумі 4000 гривень за написання від її імені та подальший захист дипломної роботи.
Крім цього, 22.06.2017 близько о 10 год. у приміщенні службового кабінету №404 на 4 поверсі учбового корпусу № У-1 НТУ «ХПІ», розташованого за адресою: м.Харків, вул. Кирпичова ( вул. Фрунзе), 21, ОСОБА_8 надала ОСОБА_4 , на його вимогу, останю частину обумовленої раніше останнім грошової винагороди у сумі 2500 гривень за написання від її імені та захист дипломної роботи.
Згідно ухвал слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.06.2017 надано дозвіл на проведення обшуку у нежитлових приміщеннях учбового корпусу У-1 (літ.В-14) та у приміщеннях електротехнічного корпусу (літ. «АБ-3») Національного технічного університету «ХПІ» за адресою: м. Харків, вул. Кирпичова (вул. Фрунзе), 21.
22.06.2017 на підставі вказаної ухвали слідчого судді проведений обшук у нежитлових приміщеннях учбового корпусу У-1 (літ.В-14) та у приміщеннях електротехнічного корпусу (літ. «АБ-3») Національного технічного університету «ХПІ» за адресою: м. Харків, вул. Кирпичова (вул. Фрунзе), 21, в ході якого у гр-на
ОСОБА_4 вилучено вище вказане майно.
Вилучене у ході обшуку майно оглянуто слідчим, встановлено, що воно у тому числі є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вищевказаного кримінального провадження.
Слідчий вважає, що у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладення арешту, а саме позбавлення осіб права на володіння, користування, відчуження та розпорядження зазначеним майном, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, а тому з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судових експертиз, забезпечення в якості речових доказів вказаного майна, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно.
Слідчий в судовому засіданні підтримала клопотання, просила його задовольнити.
Власник майна - ОСОБА_4 , його представник - адвокат ОСОБА_5 та представник НТУ «ХПІ» ОСОБА_6 , в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на його незаконність, безпідставність, необґрунтованість. Вважали, що вилучення майна порушує права власників, обшук проведено незаконно та протиправно, з порушенням встановленої процедури, передбаченої КПК України. Просили відмовити у задоволенні клопотання. (До суду від представника НТУ «ХПІ» ОСОБА_6 надані заперечення, які долучені до матеріалів справи).
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Згідно ухвал слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 21.06.2017 надано дозвіл на проведення обшуку у нежитлових приміщеннях учбового корпусу У-1 (літ.В-14) та у приміщеннях електротехнічного корпусу (літ. «АБ-3») Національного технічного університету «ХПІ» за адресою: м. Харків, вул. Кирпичова (вул. Фрунзе), 21.
22.06.2017 на підставі вказаної ухвали слідчого судді проведений обшук у нежитлових приміщеннях учбового корпусу У-1 (літ.В-14) та у приміщеннях електротехнічного корпусу (літ. «АБ-3») Національного технічного університету «ХПІ» за адресою: м. Харків, вул. Кирпичова (вул. Фрунзе), 21, в ході якого у гр-на ОСОБА_4 виявлено та вилучено майно, яке зазначено в прохальній частині клопотання слідчого.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 22.06.2017 обшуку, на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як тимчасово вилучене майно, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У той же час арештносіїв електронної інформації, що були вилучені 22.06.2017 під час проведення обшуку, на думку слідчого судді, в них може міститься інформація, яка буде мати доказове значення. Однак, з метою уникнення таких наслідків, як зупинення або надмірного обмеження правомірної діяльності особи, слідчий суддя вважає за потрібне накласти арешт на вищезазначене майно строком на один місяць, з метою надання можливості органу досудового розслідування за участю експерта (спеціаліста) дослідити їх зміст та зробити необхідні копії інформації, що там міститься.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
Керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Попередити власника майна про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України, про необхідність збереження арештованого майна.
Встановити строк виконання ухвали слідчого судді в цій частині - два тижні, тобто до 13.07.2017 р.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Зобов`язати старшого слідчого СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , грошові кошти здати на зберігання до фінансової установи.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1