печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 червня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю "Факультет" про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Факультет» звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, а саме просить скасувати арешт накладений слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва від 22.05.2017 на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю Факультет () та знаходяться в банківській установі ПАТ КБ 1 ІриватБанк (МФО 305299) на розрахункових рахунках №№ НОМЕР_1 . 4739, НОМЕР_2 , НОМЕР_3 (код валюти 980).
Клопотання обґрунтовано наступним. В провадженні Генеральної прокуратури України знаходиться кримінальне прова¬дження № 0003082 від 01.11.2016 за ознаками кримінальних правопорушень пе¬редбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 321-1, ч. 2 ст. 366 КК України. Під час досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню на підс¬таві ухвали слідчого судді (справа № 757/27940/17-к) Печерського районного суду м. Киева від 22.05.2017 було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на розрахункових рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_4 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 (код ва-люти 980) Товариства з обмеженою відповідальністю Факультет (код ЄДРПОЮ 32447450) в банківській установі ПАТ КБ ПриватБанк (МФО 305299) у вигляді зупинення видатко¬вих операцій з грошовими коштами, що надходять на вказані розрахункові рахунки та вже знаходяться на них за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів.
Досудове розслідування вказаного кримінального провадження здійснює прокурор першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кри¬мінальних провадженнях слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 .
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України (К1ІК України), арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпоряджен¬ня та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно с доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, об-винуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обгрун¬тованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен враховува¬ти: існування обгрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вка¬зують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обме¬ження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого чи прокурора, який зверта¬ється з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватись відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обгрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпе¬чення кримінального провадження. У відповідності до ч 1 ч. З ст. 132 КПК України, засто¬сування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обгрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопо¬рушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забез¬печення кримінального провадження.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.05.2017 не визначено, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ Факультет" та на які накладено арешт такою ухвалою - набуті в результаті вчинення кримінальних пра¬вопорушень.
Крім того, слід звернути увагу на те, що згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, не пе¬редбачено в кримінальному процесі можливості зупинення видаткових операцій з гро¬шовими коштами, які знаходяться чи надходитимуть на рахунки фізичних або юриди¬чних осіб, як те вказано в резолютивній частині вказаної вище ухвали, тобто, супере¬чить ухваленому рішенню слідчого судді при постановленій ухвали Печерського ра¬йонного суду міста Києва від 22.05.2017, а передбачено, лише, можливість накладення арешту на видаткові операції.
Разом із цим, вимогами ст. 170-173 КПК України не передбачено можливості разом з арештом майна - зобов`язувати, зокрема, уповноважену особу банківської устано¬ви надавати будь-яку довідку про залишок коштів на арештовуваних розрахункових рахунках, що суперечить ухваленому рішенню слідчого судді при постановленім ухвали Печерського районного суду міста Києва від 22.05.2017.
Також, повинно бути вказано вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, що мас бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації; то вартість арештованого майна мас узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа.
Згідно п. 2 Узагальнення ВССУ, арешт може бути накладено на майно підозрювано¬го, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, за¬вдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому таке майно може перебувати як у згаданих осіб, так і в інших фізичних або юридичних осіб щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передба-ченому ст.ст. 276 - 279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підоз¬рою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особам, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бу¬ти прийнято ухвалу про арешт майна. Враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не мас повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.
Службовим особам TOB «Факультет» з 01.11.2016 по теперішній час не повідом¬лено про підозру, цивільних позовів у справі не заявлено.
Протягом досудового слідства не встановлено, що джерело походження грошових коштів які перебувають арештованими на розрахунковому рахунку підприємства предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом. Отже, відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на розрахунковий ра¬хунок підприємства.
Крім того, згідно п. 11 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду циві¬льних і кримінальних справ «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої ін¬станції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосуван¬ня заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 (далі Лист ВССУ), Ухвала слідчого судді про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повинна відповідати вимогам закону, містити чіткі формулювання, вказівку на вчинення конкретних дій. В ухвалі про задоволення клопотання щодо застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен зазначити строк її (ухвали) дії враховуючи, що 1) для запобіжних заходів, арешту майна цей строк є пропорційним стро¬ку досудового розслідування - два місяці... Слід зазначити, що в разі нездійснення представ¬ником правоохоронного органу протягом визначеного в ухвалі слідчого судді строку доступу до речей і документів слідчий за погодженням із прокурором або прокурор мас звернутися з клопотанням ще раз, зазначивши, крім іншого, обставини, що завадили йому здійснити такий доступ в межах визначеного в ухвалі слідчого судді часу.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи міс¬цевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повно¬важень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до сі . 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, за-конний представнику інший власник або володілець майна, представник юридичної осо¬би, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні нри розгляді читання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повніс¬тю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слід¬чим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слід¬чого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за кло¬потанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншо¬го власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюєть¬ся провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпа¬ла потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Адвокат ОСОБА_3 підтримав подане клопотання з наведених у ньому обставин, просив вимоги задовольнити. Крім цього адвокат зазначив про те, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18 квітня 2017 року вже накладався арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунок ТОВ «Факультет», проте ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 17 травня 2017 року вказана ухвала слідчого судді була скасована, а в задоволенні клопотання було відмовлено. Незважаючи на це прокурор не враховуючи викладених в ухвалі зауважень вдруге звернувся до слідчого судді .
Прокурор за клопотанням якого було накладено арешт в судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином.

Вислухавши представника, вивчивши матеріали додані до клопотання про його скасування, слід дійти наступного висновку.
Згідно ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів часників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та упередженого розслідування і судового розгляду.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.
Викладені заявником доводи та додані до клопотання матеріали, які в силу відсутності заявника під час вирішення клопотання слідчого не були предметом вивчення слідчим суддею, переконують в необґрунтованості накладеного арешту, а тому клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2, 174,309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
скасувати арешт накладений слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва від 22.05.2017 на грошові кошти, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Факультет" () та знаходяться в банківській установі ПАТ КБ "ПриватБанк" (МФО 305299) на розрахункових рахунках №№ НОМЕР_1 . 4739. НОМЕР_2 , НОМЕР_3 (код валюти 980), в тому числі заборону розпоряджатись грошовими коштами та зупинення видаткових операцій з грошовими коштами. Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно.
Слідчий суддя ОСОБА_1