УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 грудня 2016 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві звернувся до суду із клопотання про арешт майна, а саме: 6 системний блоків, 6 моніторів, 6 флеш-накопичувачів, 6 клавіатур.
З тексту клопотання вбачається, що у невстановлений досудовим розслідуванням час 2016 року, невстановлені особи, під приводом надання Інтернет послуг, в порушення вимог Закону України «Про заборону грального бізнесу», організували гральний заклад в нежитловому приміщенні малої архітектурної форми, що поруч будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Крім того, у клопотанні слідчого зазначено, що 21.12.2016 року о 18 годині 00 хвилин, за адресою: місто Київ, вул. Миропільська, 35-Г, слідчо-оперативною групою Дніпровського УП ГУНП в м. Києві було вилучено 6 системний блоків, 6 моніторів, 6 флеш-накопичувачів, 6 клавіатур.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явилися.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Положення ч.2 ст.168 КПК України передбачає, що тимчасове вилучення може здійснюватися під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі.
Відповідно до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.
Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Являючись ініціатором даного судового провадження, володіючи інформацією про надходження клопотання до суду, слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 та прокурор Київської місцевої прокуратури№4 ОСОБА_4 на розгляд клопотання не з`явилися, провадженням у справі не цікавиться.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.
Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
В силу ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна слідчий суддя розглядає за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Як вбачається з матеріалів клопотання, особа, яка подала клопотання, слідчий та прокурор не з`явилися, будь-яких доказів на підтвердження поважності неявки до суду не надали.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, -
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним у той же строк з моменту вручення копії ухвали.
Слідчий суддя: