печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 червня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України радника юстиції ОСОБА_4 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
30.06.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України радника юстиції ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001925, а саме на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «МІРАТОН ГРУП» (); ТОВ «ВЕДЖЕТАС ТРЕЙД» (); ТОВ «САЙБЕР-БРІДЖ» (), ТОВ «КВІНТ ТРЕЙД ЛТД» () які відкриті в Одеській митниці ДФС, що розташована за адресою: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип (Гайдара), 21-а, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, із обов`язковим зазначенням дати та часи при оголошенні Ухвали слідчого судді, а також, повідомляти правоохоронні органи усно та письмово, про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках за першим запитом слідчого, на час його надання і на момент оголошення Ухвали слідчого судді

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання з викладених у ньому підстав.

З матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001925 від 16.06.2017 за фактами вчинення за попередньою змовою групою осіб фіктивного підприємництва, ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що призвело до ненадходження коштів в особливо великих розмірах та зловживання владою службовими особами Одеської митниці ДФС, що спричинило тяжкі наслідки, за ознаками злочинів передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України.

Слідством установлено, що в період з 2016 2017 років група осіб, діючи за попередньою змовою, на території Київської, Одеської області та м. Києва, в порушення ст.ст. 81, 87, 89 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 55 - 1, 56, 57, 62 Господарського кодексу України та ст.ст. 9, 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осібпідприємців» вчинили організацію створення (придбання) суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб)ТОВ «МІРАТОН ГРУП» (), ТОВ «ВЕДЖЕТАС ТРЕЙД» (), ТОВ «САЙБЕР-БРІДЖ» () та низку інших суб`єктів господарювання з метою прикриття незаконної діяльності, повторно, незаконного формування податкового кредиту з податку на додану вартість, витрат з податку на прибуток підприємствам реального сектору економіки, проведення митних оформлення товарів з порушенням митних правил, шляхом документального оформлення, безтоварних операцій з купівліпродажу товарів, робіт та послуг.

Службові особи Одеської митниці ДФС, діючи за попередньою змовою з невстановленими особами, які контролюють фіктивні суб`єкти підприємницької діяльності, діючи групою осіб, зловживаючи своїм службовим становищем, умисно, з метою отримання неправомірної вигоди для себе та на користь ТОВ «МІРАТОН ГРУП» (), ТОВ «ВЕДЖЕТАС ТРЕЙД» (), ТОВ «САЙБЕР-БРІДЖ» () використовуючи службове становище всупереч інтересам служби, в порушення вимог Митного Кодексу України з метою ухилення від сплати податків, обов`язкових митних платежів на користь ТОВ «МІРАТОН ГРУП» (), ТОВ «ВЕДЖЕТАС ТРЕЙД» (), ТОВ «САЙБЕР-БРІДЖ» (), навмисно у період починаючи з травня 2017 року по теперішній час не провели необхідні митні формальності в повному обсязі, не провели перевірку відповідності наявного в контейнерах товару, наданим для проведення митного оформлення деклараціям, в результаті чого безпідставно занизили розмір обов`язкових платежів при ввезенні на митну територію України товарів, які підлягають сплаті до державного бюджету, чим завдали збитків державі на суму понад 3,5 млн. грн., що є тяжкими наслідками.

У подальшому, вказана група осіб, внаслідок вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 205, ч. 2 ст. 364 КК України, отримали право власності на майно, яке не було заявлено до проведення митного оформлення, та відправлено у вільний обіг без сплати податків та обов`язкових митних зборів, після чого вчинили дії спрямовані на приховування (маскування) незаконного походження таких товарів, в наслідок чого набули право власності та право користування майном, яке одержано внаслідок вчинення суспільно-небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмивання).

Дії групи осіб кваліфіковано за ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 364 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України вказані злочини за сукупністю є особливо тяжкими.

Досудовим розслідуванням установлено, що зазначена група осіб використовуючи підконтрольні підприємства з метою прикриття незаконної діяльності, яка направлена на ввезення на митну територію України товарно-матеріальних цінностей з порушенням митних правил в період 2016-2017 років відкрила відповідні рахунки в Одеській митниці ДФС, наступним суб`єктам підприємницької діяльності, а саме: ТОВ «МІРАТОН ГРУП» (); ТОВ «ВЕДЖЕТАС ТРЕЙД» (); ТОВ «САЙБЕР-БРІДЖ» () для ввезення на митну територію України товарно-матеріальних цінностей.

Слідчий вказує, з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються Державі, діями групи осіб за рахунок використання фіктивного підприємництва, проведення псевдорозрахункових фінансовогосподарських операцій, не сплати податків, виникла необхідність у накладенні арешту на кошти, розміщені на рахунках суб`єктів підприємницької діяльності, а саме: ТОВ «МІРАТОН ГРУП» (); ТОВ «ВЕДЖЕТАС ТРЕЙД» (); ТОВ «САЙБЕР-БРІДЖ» (), які відкриті в Одеській митниці ДФС, що розташована за адресою: 65078, м. Одеса, вул. Гайдара, 21-а, відповідно до офіційного сайту Національного банку України.

Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення спеціальної конфіскації та конфіскації майна як виду покарання.

Як визначено ч. 5 цієї ж статті, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Так, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94,132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Як вбачається з долученого до клопотання витягу з кримінального провадження № 0001925, в рамках означеного кримінального провадження про підозру не повідомлено жодній особі, враховуючи при цьому, що досудове розслідування здійснюється протягом тривалого часу, окрім цього, відсутні будь-які відомості, які б переконливо свідчили про необхідність накладення арешту на вказане майно, а тому з викладеного вбачається, що слідчий звернувся передчасно з даним клопотанням та не довів необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, для досягнення визначеної ним в клопотанні мети, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 170, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України радника юстиції ОСОБА_4 про арешт майна залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1