печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4996/17-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 лютого 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002112, -

В С Т А Н О В И В :
Слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 за погодженням із процесуальним керівником у кримінальному провадженні ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , власником яких є ОСОБА_5 .

Обгрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що метою накладення арешту на майно у даному випадку у відповідності до ч. 2 ст. 170 КК України є збереження речових доказів, оскільки зазначені квартири та підвальне пртміщення були об`єктом злочинних дій, є предметом кримінального правопорушення та речовим доказом, та відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Вказаний перелік є вичерпним.

Отже, обгрунтовуючи необхідність арешту, слідчий зазначає мету арешту майна збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Поряд із тим, як вбачається з долученого до клопотання повідомлення про підозру ОСОБА_6 , події, що на даний час розслідуються в рамках кримінального провадження №0002112, мали місце в період з травня 2016 по січень 2017 року. Поряд із тим, приміщення, на які слідчий просить накласти арешт, набута ОСОБА_5 в 2007 році.

Таким чином, слідчим не наведено обгрунтування та не долучено до матеріалів клопотання доказів того, що вказані приміщення є речовим доказом у кримінальному провадженні та здобута внаслідок протиправної діяльності ОСОБА_6 .

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті (арешт майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Поряд із тим, зазначаючи про необхідність арешту тимчасово вилученого майна слідчим всупереч імперативних вимог ч. 6 ст. 170 КПК України до клопотання не долучено жодних матеріалів в обгрунтування наявності в провадженні цивільних позовів, а також не обґрунтовано можливості відшкодування спричиненої злочином шкоди саме за рахунок майна, яке він просить арештувати та яке не належить підозрюваному.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, вважаю, що клопотання не відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України в частині зазначення мети арешту майна у відповідності до положень ст. 170 КПК України, з відповідним обґрунтуванням, а тому на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України підлягає поверненню прокуророві з встановленням строку сімдесят дві години для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 про арешт майна повернути прокурору ОСОБА_4 для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1