Єдиний унікальний номер 205/1856/17
УХВАЛА
29 березня 2017 рокум. ДніпроСправа № 205/ 1856/17
1-кс/205/231/17

Слідчий суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Новокадацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000842 від 24.03.2017р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Новокадацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4,, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000842 від 24.03.2017р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, у якому він просить накласти арешт на автомобіль марки «BMW», модель 528, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 .

Клопотання слідчого мотивоване тим, що 24.03.2017р. до чергової частини Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт інспектора патрульної служби, з якого вбачається, що ним 24.03.2017р. в ході огляду приміщення у м. Дніпрі по вул. Курінній, 57, виявлений вищевказаний автомобіль та свідоцтво про його реєстрацію.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Перевіривши викладені у клопотанні обставини та його матеріали, суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з ч.ч. 2, 3 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Звертаючись з клопотанням про арешт майна слідчий посилається на те, що метою такого арешту у даному випадку є забезпечення збереження речових доказів, проте всупереч вимог ст.171 КПК України жодним чином не обґрунтовує необхідності арешту майна, не зазначає у чому саме полягають ознаки підроблення свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, яким чином було визначено, що такий документ має ознаки підроблення, та не надає відомостей, що дозволили б встановити, що дані свідоцтва № НОМЕР_2 про реєстрацію транспортного засобу марки «BMW», модель 528, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , не співпадають з базою даних Національної автоматизованої інформаційної системи Департаменту ДАІ МВС України.

Окрім того, з матеріалів клопотання слідчого неможливо встановити, яким чином накладення арешту на автомобіль марки «BMW», модель 528, чорного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , має відношення до розслідування кримінального правопорушення за ч.1 ст.358 КК України.

Враховуючи вищевказане, суд доходить висновку, що у даному випадку слідчим не доведено необхідності у накладенні арешту на автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, що відповідно до ч.1 ст.173 КПК України є підставою для відмови у задоволенні клопотання.
Керуючись ст.ст. 110, 170, 171, 369-372, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Новокадацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури № 4, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000842 від 24.03.2017р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею цього Кодексу, та строк апеляційного оскарження такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

СуддяОСОБА_1