Справа № 404/2910/17
Номер провадження 1-кс/404/831/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2017 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 00040, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Івангород, Олександрівського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, виконує функції від імені директора Кіровоградської філії ТОВ «Робота в Європі», одруженого, без дітей та утриманців, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , наявність хвороб заперечує, до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , який підозрюється в тому, що здійснюючи функції директора Кіровоградської філії ТОВ «Робота в Європі», по вулиці Пашутинська 3/17 в місті Кропивницькому, всупереч умов цивільно-правої угоди, вимагав грошові кошти для пришвидшення оформлення документів, необхідних для отримання в`їзної візи з правом працевлаштування, за що: 10.05.2017 року, приблизно о 18 годині 10 хвилин в приміщенні по вул. Пашутинська, 3/17, отримав від ОСОБА_7 3000 грн., після чого був затриманий.

Слідчий і прокурор клопотання підтримали.

ОСОБА_6 і його захисник заперечують щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, оскільки відсутні ризики невиконання підозрюваним процесуальних обов`язків, слідству він допомагає і не переховується, не зібрано доказів обґрунтованої підозри, що виключає карність діяння та можливість задоволення поданого слідчим клопотання. Дії викривача є провокацією злочину.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки обставини зафіксовані в протоколах: допиту викривача, зміст аудіо запису від 05.05.2017 року, результати вручення грошових коштів та обшуку, в сукупності містять достатньо даних, про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ознаками ч. 3 ст. 369-2 КК України .

Згідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Злочин, в якому пред`явлено повідомлення про підозру є: закінченим, умисним, тяжким. Посягає на суспільні інтереси проти встановленого порядоку службової діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

У даному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження, у тому числі: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, тощо (ст. 2 КПК України).

Крім того, в матеріалах клопотання наявні докази існування ризиків, зазначених в пунктах 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто застосований слідчим суддею запобіжний захід повинен забезпечити на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому, належне виконання останнім, його процесуальних обов`язків.

Відстоювання підозрюваним власної правової позиції, є беззастережним правом, але й вагомою підставою для приховування, перешкоджання чи перекручування визначальних обставин у справі, що негативно позначиться на розумних строках, так як це затягне ухвалення остаточного рішення.

Разом з цим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч. 4 ст. 194 КПК України)

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22, а також ст. 26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст. 29 Конституції України). Відповідно до ч. 1 ст. 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів наявність обґрунтованої підозри у сукупності з існуванням ризиків передбачених ст. 177 КПК України, проте не зазначив переконливих доводів і не долучив беззастережних доказів недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні. Так, ОСОБА_6 має місце постійного проживання і реєстраційного обліку. Мешкає в родині, налагодив сталі соціальні зв`язки, до кримінальної відповідальності притягується вперше, зобов`язується виконувати покладені на нього обов`язки під час досудового розслідування та сприяти з`ясуванню обставин подій. Ознаки протиправної поведінки були припинені.

Вказані обставини свідчать, що він має достатній рівень репутації, працює, характеризується виключно позитивно, має грамоти за суспільно корисні вчинки. До адміністративної відповідальності не притягувався. Натомість, до матеріалів клопотання не долучено належних і допустимих доказів, про свідоме ухилення підозрюваним від сторони обвинувачення. Зокрема, відсутні докази неявок до слідчого і в суд. Сторона обвинувачення не має у розпорядженні доказів про вручення повідомлень підозрюваному для проведення з його участю слідчих дій, та його неявок.

Від учасники провадження не надходило заяв про вплив на них з боку підозрюваного. Такий факт спростовує твердження ініціатора клопотання про намір сторони захисту незаконно вплинути на результати досудового розслідування.

Лише тільки хвилювання слідчого з прокурором за долю викривача, не повинно бути компенсовано свободою підозрюваного. Чинна редакція КПК України, зокрема п. 8 ч. 1 ст. 50 КПК України, передбачає правовий механізми захисту свідка від можливого незаконного впливу, проте сторона обвинувачення безпеку свідка не забезпечила, тобто не існує реальних ризиків впливу на свідка.

Крім того, сторону обвинувачення непокоїть ризик вчинення ОСОБА_6 нового злочину, та можливість його ухилення від проведення слідчих/процесуальних дій. На такі доводи доцільно зауважити, що доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Прокурору, разом із слідчим, не варто турбуватись з цього приводу, оскільки на орган досудового розслідування покладається обов`язок організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Таким чином, лише тільки правоохоронний орган здатен попередити ризик можливого вчинення ОСОБА_6 нового злочину та забезпечити явку останнього.

Статтями 36 та 40 КПК України, на слідчого з прокурором покладається організація проведення ефективного досудового розслідування та обов`язок збору доказів. Від початку цього кримінального провадження останні мали достатньо часу оглянути/вилучити докази. Не існує перешкод для звернення з таким клопотанням. Таким чином бездіяльність слідчого з прокурором не може тривати за рахунок незаконного позбавлення свободи підозрюваного ОСОБА_6 .

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, неконкретності предявленої редакції первинного повідомлення про підозру (ст. 6 Конвенції), обґрунтовано вважаю, що на час досудового розслідування ОСОБА_6 достатньо застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням його під вартою.

Згідно ч. 1, 2 та 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

ОСОБА_6 , як правомірний користувач, погодився на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, у тому числі забезпечить права підозрюваного та повністю буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Від слідчого судді, на початковій стадії досудового розслідування, не вимагається визначати правильність кваліфікації, а також: достатність, належність, допустимість, достовірність доказів. Остаточною оцінкою доказів займається суд, під час судового провадження. Для вирішення цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконали слідчий з прокурором.

Керуючись ст.ст. 184,193,196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу-тримання під вартою, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний певний період доби в межах двомісячного строку досудового розслідування.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби, рахувати з моменту проголошення цієї ухвали слідчого судді.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби припиняє свою дію, 11 липня 2017 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

Прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою. В період з 22 години до 06 години заборонити залишати місце постійного проживання: домоволодіння по АДРЕСА_1 ; надавати можливість працівникам органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в домоволодіння по АДРЕСА_1 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утриматись від спілкування з потерпілим і свідками у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях; при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади.

У разі невиконання покладених на підозрюваного вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділу поліції, за місцем проживання підозрюваного. Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1