Справа № 646/2175/17
№ провадження 1-кс/646/3069/2017
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04.07.17 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участі адвоката ОСОБА_2 , при секретарі судових засідань ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна
В судовому засіданні заявник ОСОБА_4 та її представник адвокат ОСОБА_2 повністю підтримали клопотання та просили його задовольнити. Додатково заявник ОСОБА_4 пояснила судові, що фактично будівництво житлового будинку було здійснено нею у 2014 році за власні кошти, однак оформлення права власності на нього було здійснено у 2016 році.
Прокурор прокуратури Харківської області ОСОБА_5 в судове засідання не прибув, подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, у задоволенні клопотання просив відмовити та надав докази щодо ймовірних доходів заявника.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників судового провадження, свідків, дослідивши надані сторонами докази, вважає заяву такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14 квітня 2017 року було накладено арешт на житловий будинок, розташований за адресою : АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 22.07.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО ОСОБА_11 за р. № 1459 шляхом заборони розпорядження нею.
Як зазначено слідчим суддею арешт на майно було накладено з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання про арешт майна слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Частинами 1, 2 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для скасування арешту житлового будинку, оскільки арешт було накладено у відповідності до вимог чинного кримінального процесуального законодавства з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, арешт нерухомого майна відповідає завданням кримінального провадження. При цьому слідчим суддею було застосовано найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який при цьому надає змогу зберегти нерухоме майно, але не позбавляє власника права користуватися ним.
При цьому слідчий суддя не приймає до уваги посилання заявника на те, що житловий будинок було побудовано на її особисті кошти у 2014 році, а оформлено право власності у 2016 році, оскільки належних доказів на підтвердження цього факту заявником судові не надано. Також суд критично оцінює показання свідків ОСОБА_12 та ОСОБА_13 щодо здійснення ними ремонтних робіт при будівництві житлового будинку АДРЕСА_1 , оскільки доказів щодо існування договірних відносин між ними та ОСОБА_4 , направлених на здійснення будівельних робіт, судові не надано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 173, 174 КПК України, слідчий суддя
У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту житлового будинку, що розташований за адресою : АДРЕСА_1 , накладеного на підставі ухвали слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 14 квітня 2017 року - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом 5-ти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1