СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

Справа № 306/175/17

Провадження № 1-кс/306/64/17

20 березня 2017 року м.Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю: скаржника ОСОБА_3

начальника СВ Свалявського ВП

Мукачівського ВП ГУНП у

Закарпатській області ОСОБА_4

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову заступника начальника СВ Свалявського ВП Мукачівського ВП ГУНП у Закарпатській області, майора поліції ОСОБА_4 від 20.01.2017 року про відмову у визнанні потерпілим, -

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_3 звернувся до суду з зазначеною скаргою, посилаючись на те, що згідно його заяви у Свалявському відділенні поліції зареєстровано кримінальне провадження за ст. 246 КК України незаконна порубка лісу. Однак, органом досудового розслідування, на його думку, безпідставно відмовлено у визнанні його у згаданому кримінальному провадженні потерпілим, внаслідок чого просив суд постанову заступника начальника слідчого відділу від 20.01.2017 року про відмову у визнанні його потерпілим скасувати, зобовязавши слідчого визнати його таким у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні скаржник вимоги, заявлені у скарзі підтримав та наполягав на їх задоволені, при цьому пояснив, що згаданим кримінальним правопорушенням заподіяні збитки громаді, і як члену такої - особисто йому у виді моральної та матеріальної шкоди. Вважає, що незаконна вирубка лісу погіршує екологічну ситуацію та рівновагу, гарантовану Конституцією України. Окрім того, відсутність належного досудового розслідування у звязку з невизначенням розміру заподіяних збитків унеможливлює заявлення ним суми матеріальної шкоди. Ствердив, що слідчий необгрунтовано відмовляє йому у можливості ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, а оскаржувана постанова прийнята непроцесуальною особою слідчим, а заступником начальника слідчого відділу.

Начальник СВ Свалявського ВП Мукачівського ВП ГУНП у Закарпатській області у судовому засіданні пояснив, що оскаржувана постанова винесена ним до вимог КПК України і підстав для скасування такої не вбачає.

Заслухавши думку скаржника, слідчого, дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що дана скарга до задоволення не підлягає зважаючи на наступне.

За ст. 5 Конституції України ... єдиним джерелом влади в Україні є народ, який здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

За правовим змістом згаданої норми закону проявом безпосереднього народовладдя є вибори, всеукраїнські і місцеві референдуми, народні ініціативи, громадські обговорення тощо.

Статтею 13 Конституції України визначено, що природні ресурси, які знаходяться у межах території України ... є обєктами права власності українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. ст. 5, 10 ЗУ Про місцеве самоврядування система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

За Основним Законом органи державної влади це ланка (елемент) механізму держави, що бере участь у виконанні функцій держави й наділений при цьому владними повноваженнями.

За правилами ст. 7 Лісового Кодексу України - ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.

Відповідно до витягу із кримінального провадження № 0000783 від 21.12.2016 року, на підставі заяви гр. ОСОБА_3 встановлено, що у даному випадку має місце самовільна рубка десяти сироростучих дерев породи бук в урочищі Великий Уклин (матеріали к/п, а.с. 3).

Згідно лісорубного квитка від 04.11.2016 року, виданого ДП Свалявський лісгосп у Полянському лісництві дозволено прохідну рубку, зокрема у кварталі 8, виділ 3, площею 5,5 га (матеріали к/п, а.с. 19).

Так як вищезгадані зрубані дерева знаходилися на території Полянського лісництва Свалявського ДЛГ, такі відносяться до державної форми власності.

За статтею 39 КПК України керівник органу досудового розслідування уповноважений, зокрема: здійснювати досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженням слідчого.

Згідно ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Заявник має право: отримати від органу до якого подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття та реєстрацію; подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи, отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

Відповідно до вищенаведеного, оскаржувана постанова винесена заступником начальника слідчого відділу у межах його повноважень і право заявника на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не передбачено.

За приписами ст. 55 КПК України фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди є потерпілим у кримінальному провадженні.

В основі набуття фізичною особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні лежить одночасна сукупність таких умов: фактичної (завдання кримінальним правопорушенням відповідної шкоди) та формальної (подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого).

При цьому частиною 4 зазначеної статті визначено, що потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства.

За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що оскільки заявник наполягає на тому факті, що зазначеним кримінальним правопорушенням йому завдана матеріальна та моральна шкода як представнику певної частини суспільства, проте будь-які докази про нанесення матеріальної шкоди суду не надано, не містять такі докази і матеріали кримінального провадження № 0000783, ОСОБА_3 не може бути потерпілим, а тому оскаржувана постанова є обгрунтованою та такою, що відповідає вимогам КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову заступника начальника СВ Свалявського ВП Мукачівського ВП ГУНП у Закарпатській області, майора поліції ОСОБА_4 від 20.01.2017 року про відмову у визнанні потерпілим відмовити.
Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий Суддя Свалявського

районного суду ОСОБА_1