Справа № 368/587/16-к Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/780/249/16 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_2
Категорія 31.05.2016

УХВАЛА
Іменем України
«31» травня 2016 року колегія суддів судової палати в кримінальних справах Апеляційного суду Київської області в складі:

головуючого ОСОБА_3 ,

суддів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,

при секретарях ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

за участю прокурора ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_10 на ухвалу слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 19 травня 2016 року, якою запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінено з тримання під вартою на домашній арешт,
В С Т А Н О В И Л А :
Згідно з ухвалою, 13.05.2016 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_12 , - адвоката ОСОБА_13 , про зміну запобіжного заходу, в якій захисник підозрюваного просила суд винести ухвалу, якою змінити щодо ОСОБА_12 запобіжний захід тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Суд, дійшов висновку щодо задоволення клопотання захисника підозрюваного про зміну запобіжного заходу, обґрунтовуючи своє рішення тим, що на даний час підозра за ч. 3 ст. 186 КК України викликає сумнів, а саме щодо кримінально-правової кваліфікації дій підозрюваного, а за півтора місяці тримання під вартою підозрюваного не було здійснено ніяких процесуальних дій з метою підкріплення підозри щодо кваліфікації його дій за ч. 3 ст. 186 КК України; недоліки в роботі слідчого не впливають на позицію суду щодо наявності обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_12 у вчиненні ним злочину передбаченого ст. 186 КК України, що дає змогу суду застосувати до підозрюваного процесуальні обмеження на час проведення досудового слідства у вигляді іншого, більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі; одного лише передбачення прокурора про можливість переховування ОСОБА_12 від слідства чи суду не є достатньою підставою для продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою;

Не погоджуючись з даною ухвалою прокурором ОСОБА_10 подано апеляційну скаргу, в якій вона просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_12 . В обґрунтування апеляційної скарги, прокурор вказує, що ризики, вказані в ухвалі суду від 08.04.16 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли та не змінилися. Апелянт наголошує на тому, що ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, не зник і навіть не змінився, адже до цього часу органом досудового розслідування не встановлено місцезнаходження викрадених сережок. Крім цього, ризик вплинути на потерпілого чи свідків, теж не зник і не змінився, а контроль за поведінкою підозрюваного, про що вказує слідчий суддя в ухвалі, не передбачає постійного та цілодобового перебування працівників правоохоронних органів з підозрюваним ОСОБА_12 , що може дати йому змогу вплинути на потерпілу та свідків.

Адвокатом ОСОБА_13 подано заперечення на скаргу, в яких вона просить ухвалу залишити без змін.

Заслухавши доповідача, думку прокурора в підтримку поданої апеляційної скарги, захисника, яка вважала за необхідне відмовити в задоволенні апеляційної скарги, апеляційний суд, обговоривши доводи апеляційної скарги, та вивчивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 4 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним в клопотанні.

Слідчий суддя, при розгляді клопотання про обрання чи зміну запобіжного заходу, не вправі досліджувати докази про встановлення вини у вчиненні кримінального правопорушення, та надавати оцінку правовій кваліфікації дій підозрюваного, оскільки це суперечить нормам КПК України, а тому сумніви слідчого судді про кримінальну-правову кваліфікацію дій підозрюваного не можуть впливати на прийняття рішення про обрання чи зміну йому запобіжного заходу.

В матеріалах клопотання є копія повідомлення про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України, який є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років(а.с. 31-32).

Як вірно зазначено в апеляційній скарзі прокурора, існують відомості про встановлення достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які існували на час постановлення ухвали від 08.04.2016 року про обрання підозрюваному ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не зникли і не змінилися.

Так, ОСОБА_12 неодноразово судимий, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється є тяжким, та за нього передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років, ступінь суспільної небезпечності скоєного (кримінальне правопорушення вчинено із застосуванням насильства), підозрюваний не має постійного місця роботи та міцних соціальних зв`язків, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати іншим чином кримінальному провадженню.
Розгляд даної апеляційної скарги було призначено на 30 травня 2016 року, про що підозрюваний був належним чином заздалегідь повідомленим, однак в цей день в судове засідання він не прибув, про причини неявки суд не повідомив. У справі було оголошено перерву до 31 травня 2016 року, однак в судове засідання ОСОБА_14 знову не прибув, а його захисник надала копію її заяви до поліції щодо зникнення її підзахисного.
Оскільки наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, базуються на матеріалах справи, та, до того ж, ОСОБА_12 на даний час зник, тому колегія суддів приходить до висновку, що відсутні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку з чим ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду Київської області,
У Х В А Л И Л А :
Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_10 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 19 травня 2016 року, якою запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінено з тримання під вартою на домашній арешт скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_13 в інтересах підозрюваного ОСОБА_12 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відмовити.

ГОЛОВУЮЧИЙ

СУДДІ