Провадження № 1-кс/369/2314/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18.11.2016 року м. Київ
Києво- Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого Києво- Святошинського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хотів Києво- Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, не працюючого, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у кримінальному провадженні №0004587 від 16.11.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий Києво- Святошинського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Київській області майора поліції ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Києво- Святошинської місцевої прокуратури звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0004587 від 16.11.2016 р., за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
Слідчий свої вимоги мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.11.2016 року близько 10 год. 00 хв. (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_6 , перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де в ході сварки з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, маючи прямий умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, використовуючи предмет зовні схожого на пістолет здійснив постріл в голову потерпілого та в область бедра його лівої ноги. Від отриманих тілесних ушкоджень цього ж дня ОСОБА_7 помер в Києво-Святошинській центральній районній лікарні.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 546 від 16.11.2016 р. смерть ОСОБА_7 настала від сліпого вогнепального кульового одиночного поранення голови з ушкодженням кісток черепа і головного мозку.

Вина підозрюваного ОСОБА_6 підтверджується зібраними доказами: протокол обшуку від 16.11.2016 р., протокол затримання в порядку 208 КПК України від 16.11.2016 р., протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 16.11.2016 р., лікарським свідоцтвом про смерть № 546 від 16.11.2016 р.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, офіційно ніде не працює, тому існують ризики, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування, суду та вчиняти інші злочини.
Згідно вимог ст. 177 ч.1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку, що не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 , тому слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили його задовольнити у повному обсязі.

У судовому засіданні захисник підозрюваного заперечив задоволенню клопотання, мотивуючи тим, що воно необґрунтоване, відсутні докази наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Просить відмовити в задоволенні клопотання, застосувати до підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою та зі сплатою коштів застави в зв`язку із відсутністю коштів на оплату застави.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав захисника. Просив обрати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою та заставою.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до висновку що клопотання слідчого обґрунтоване, підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, раніше не судимий, не працює, одружений, має постійне місце проживання. Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочинів, передбачених ч.1 ст. 115 КК України, та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_6 , може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 115 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину.Наведене є достатнім для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Також суд бере до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання або іншого більш м`якого запобіжного заходу.
За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178,183,186,193,309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Хотів Києво- Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, не працюючого, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі УДПтС в м. Києві та Київській області.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів, і закінчується 14 січня 2017 року (включно).

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1