Дата документу 28.09.2016
Справа № 520/80/16-к
У Х В А Л А
28 вересня 2016 року Іллічівський міський суд Одеської області у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілого - ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполь Донецької області, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Прокурор ОСОБА_3 вніс заяву про відвід судді ОСОБА_7 , який є головуючим у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України (одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданого службового становища за попередньою змовою групою осіб).
В заявах про відвід та зауважень на журнал судового засідання наводиться в якості обґрунтування відводу наступне: суддя ОСОБА_7 в судовому засіданні 23 вересня 2016 року порушив права прокурора ОСОБА_3 , не повідомивши йому склад суду, не роз`яснивши право на відвід; не надав можливість йому та прокурору ОСОБА_8 ознайомитись з матеріалами судової справи; 09 вересня 2016 року після визнання ОСОБА_4 потерпілим, головуючим не виконано вимоги ст. 349 КПК України не з`ясовано порядок дослідження доказів, в журналі судового засідання не наведено правових підстав заявленого відводу, що свідчить про формальне відношення до прав прокурора в процесі.
Прокурор ОСОБА_3 та потерпілий ОСОБА_4 , в судовому засіданні підтримали заяву, обвинувачений ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_5 заперечували.
Вислухавши учасників судового процесу, дослідивши докази по справі, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню за наступними підставами.
Судом встановлено, що вказана справа знаходиться в провадженні Іллічівського міського суду Одеської області з 01 лютого 2016 року. До цього обвинувальний акт, в порушення ст. 32 КПК України, надсилався Прокуратурою Одеської області на розгляд до Київського районного суду м. Одеси. Під час розгляду справи в Іллічівському міському суді Одеської області повноважний прокурор тричі не прибував в судові засідання, з приводу чого суд звертався до Генерального прокурора України, повідомляючи про неналежне виконання своїх обов`язків прокурорами, які підтримують державне обвинувачення в суді.
09 вересня 2016 року після заміни прокурора, який підтримував обвинувачення в суді, в судовому засіданні прокурор ОСОБА_8 вніс клопотання про надання можливості ознайомлення з матеріалами справи, посилаючись на відсутність в нього матеріалів досудового розслідування, не навівши доказів поважності причин своєї не підготовленості до судового розгляду. У зв`язку з чим, головуючим клопотання було задоволено частково та надано можливість прокурору ознайомитися з матеріалами справи після судового засідання.
Згідно ч. 4 ст. 324 КПК України прокурору та захисникові, які раніше не брали участі у кримінальному провадженні, суд зобов`язаний надати час, достатній для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження і підготовки до участі в судовому засіданні.
Виходячи з системного аналізу норм кримінально-процесуального законодавства, суд звертає увагу, що можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження ні як не пов`язана з необхідністю вносити такі клопотання під час судового розгляду та отримувати відповідне судове рішення, а навпаки, обов`язок суду спрямований на утворення умов для підготовки прокурора до участі в судовому засіданні з метою сприяння суду в забезпеченні розумних строків судового провадження. Суттєво, що прокурор ОСОБА_8 входить до складу групи прокурорів, що забезпечують процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні та можуть підтримувати обвинувачення в суді, з 27 січня 2016 року, а прокурор ОСОБА_3 з 18 серпня 2016 року.
Суд вважає, що такі дії судді ОСОБА_7 обґрунтовані та спрямовані на підтримання порядку у розгляді справи, не надаючи переваги сторонам кримінального провадження. Не підготовленість прокурора до судового розгляду не може бути підставою зриву судового засідання. Те ж стосується і прокурора ОСОБА_3 .
Згідно пп.18.2.,20. Наказу Генерального Прокурора України від 19 грудня 2012 року №4гн «Про організацію діяльності прокурорів у кримінальному провадженні» прокурори процесуальні керівники досудового розслідування зобов`язані забезпечити сприяння суду в забезпеченні розумних строків судового провадження; При виконанні процесуальних функцій реагувати на будь-які порушення закону, що обмежують права учасників судового провадження.
Згідно вимог ст.ст. 23, 24 Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури (затверджено Наказом Генерального прокурора України від 28 листопада 2012 року № 123) з метою забезпечення справедливого та об`єктивного правосуддя працівник прокуратури у відносинах із суддями та присяжними повинен дотримуватися взаємоповаги; У відносинах з іншими учасниками судочинства працівник прокуратури під час судового розгляду має демонструвати коректність, неупередженість та повагу до учасників судового процесу.
Суд вважає, що не підготовленість до судового процесу прокурора, який підтримує державне обвинувачення в суді, що зокрема, приводить до відкладання судового розгляду, є демонстрацією неповаги до суду та учасників судового процесу та зловживання своїми процесуальними правами.
Відсутність в журналі судового засідання викладення правових підстав заяви про відвід не суперечить вимогам ст. 108 КПК України, якою не передбачено повну письмову фіксацію судового процесу. Журнал формується під час судового засідання секретарем судового засідання та суддя не має впливу на цей процес. Крім того, зауваження на протокол можуть усуватися за відповідним клопотанням.
Вивчення аудіо-запису судового засідання від 23 вересня 2016 року свідчить про належну аудіо-фіксацію вказаної заяви прокурора та встановлено, що на початку засідання перевірено явку учасників судового процесу, вислухано думку щодо наявності відводу прокурору ОСОБА_3 , суддею запитано учасників, щодо порядку подальшого розгляду, захисник висловив свою думку та прокурор ОСОБА_3 вніс клопотання про відвід судді з відповідним обґрунтуванням.
Суд вважає, що внесення вказаного клопотання було передчасним та носило випереджувальний характер.
Більш того, несвоєчасне, на думку прокурора ОСОБА_3 , оголошення йому складу суду та права на відвід, могло бути усунено одразу в судовому засіданні при зверненні на це уваги судді, враховуючи юридичну обізнаність прокурора, як особи яка представляє обвинувачення в суді.
Тому такий недолік або помилка під час судового розгляду та при вказаних обставинах не породжувало реальне обмеження прав прокурора та його не можливо розцінювати як упередженість судді по відношенню до сторони обвинувачення.
Посилання прокурора ОСОБА_3 на невиконання вимог ст. 349 КПК України після визнання ОСОБА_4 потерпілим, не відповідає дійсності. Порядок дослідження доказів визначається ухвалою суду тільки один раз, а саме після встановлення особи обвинуваченого(ст.ст. 348, 349 КПК України), що було здійснено судом під час судового засідання 29 березня 2016 року. Подалі порядок дослідження, в разі необхідності, може бути змінений (ч. 2 ст. 349 КПК України). Потерпілий ОСОБА_4 в судовому засіданні 08 червня 2016 року залучений до участі у справі з наданням часу на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Зауважень або клопотань щодо зміни порядку дослідження доказів з його боку та інших учасників судового процесу не надходило.
Таким чином, перелічені підстави для відводу судді ОСОБА_7 є необґрунтованими.
Разом з тим, 26 вересня 2016 року, перед розглядом заяви про відвід, прокурором ОСОБА_3 подано доповнення, згідно якого наводиться, що після надходження цього кримінального провадження до Іллічівського міського суду Одеської області, під час його розподілу автоматизованою системою документообігу суду, було допущено втручання в цю систему. Вказується, що 01 лютого 2016 року безпідставно виключено суддю ОСОБА_1 з участі у розподілу вказаного провадження з посиланням на те, що у нього відсутня спеціалізація розгляду категорії справ «отримання хабаря» (дорівнюється до «отримання неправомірної вигоди»).
Судом встановлено, що автоматичний розподіл вказаної справи між суддями Іллічівського міського суду Одеської області відбувся 01 лютого 2016 року. Як свідчить звіт про автоматичний розподіл, п`ятеро суддів, як судді що розглядають цивільні справи, було виключено з участі у розподілі, а також суддя ОСОБА_1 (один з трьох суддів палати по розгляду кримінальних справ)- за відсутністю спеціалізації розгляду справ категорії «отримання хабаря». Розподіл відбувався між суддями ОСОБА_9 та ОСОБА_7 , за наслідками якого справа розподілена на останнього.
В дійсності участь судді ОСОБА_1 на той час не обмежувалася у розгляді справ цієї категорії, а причини спрацювання автоматичної системи саме таким чином не відомі.
Суд приймає до уваги, що відсутні докази навмисного втручання у автоматизовану систему документообігу суду або технічного збою, в тому числі, будь-якого відношення до цього судді ОСОБА_7 , разом з тим, вказані обставини свідчать про необґрунтоване звуження кола суддів на яких могла бути розподілена ця справа, що може викликати сумнів щодо підстав розгляду справи саме суддею ОСОБА_7 та його неупередженості з цього приводу.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
З цих підстав заява прокурора ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_7 підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 7, 75, 349 КПК України, суд -
Заяву прокурора ОСОБА_3 про відвід судді задовольнити.
Відвести суддю Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_7 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.
Суддя ОСОБА_1