Справа № 755/4237/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"24" травня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної, оскільки у провадженні наявні обставини передбачені ст.ст. 177-178, 181, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.
У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, викладених у його мотивувальній частині, крім того, наголосивши на тому, що на даний час неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки необхідно проведення певних слідчих та процесуальних дій, а саме: отримати та проаналізувати висновки експертиз, виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, який слід вручити підозрюваній та захиснику; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в проведенні яких може виникнути потреба, а строк домашнього арешту підозрюваної спливає, тож виникає необхідність у продовженні строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 3 місяців; сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання враховуючи відсутність передумов регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України.
Тож, слідчий суддя з`ясувавши думку учасників провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, приходить до наступного.
Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України виходячи з того, що вона 02.03.2016 року, приблизно о 02 год. 00 хв. перебувала за адресою: АДРЕСА_3 разом з ОСОБА_7 і в цей час у них виник конфлікт, під час якого, на ґрунті особистих неприязних стосунків з останнім у неї виник злочинний умисел, спрямований на вчинення його умисного вбивства.
Реалізуючи свої злочинні наміри ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, та свідомо допускаючи наслідки у вигляді спричинення смерті ОСОБА_7 , з метою вчинення вбивства останнього, взявши зі столу ніж, нанесла ним один цілеспрямований удар в область серця ОСОБА_7 , тобто в життєво важливий орган. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 помер на місці події, до приїзду швидкої медичної допомоги.
В подальшому, ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, за вчинення умисного вбивства, ніж яким спричинила тілесні ушкодження ОСОБА_7 викинула з вікна на вулицю за вищевказаною адресою.
02.03.2016 - підозрювану затримано у порядку ст. 208 КПК України.
02.03.2016 підозрювану повідомлено про підозру у вчинені злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
05.03.2016 слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва до підозрюваної було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 29.04.2016 включно враховуючи, зокрема, те, що наявні ризики вказують на те, що вона може переховуватися від органів досудового слідства або суду, перешкоджати об`єктивному розслідуванню справи, незаконно впливати на близьких родичів потерпілого, свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даним ризикам.
28.04.2016 керівником Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_8 досудове слідство по цьому кримінальному провадженню продовжено до трьох місяців, а саме до 02.06.2016.
29.04.2016 - слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва підозрюваній було змінено раніше застосований відносно неї запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт та заборонено їй залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово із зобов`язанням прибувати за кожною вимогою до суду, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обв`язки: прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження; здати при наявності на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.
Зокрема, як убачається з матеріалів клопотання, підозрювана обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у зв`язку з чим остання будучи обізнаною з мірою покарання за вчиненні діяння, може переховуватися від органів досудового слідства або суду, перешкоджати об`єктивному розслідуванню справи, незаконно впливати на близьких родичів потерпілого, свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даним ризикам.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.
Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
З положень норм ст. 199 КПК України випливає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Аналогічні висновки ЄСПЛ викладено і у п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року та випливають з ч. 3 ст. 17 КПК України.
З рішення ЄСПЛ від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п. 32, Series А, № 182 убачається, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
При цьому, слідчий суддя дослідивши, матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана, могла вчинити правопорушення, прямо і непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, та отримані у порядку встановленому Кримінальним процесуальним Кодексом України.
Крім того, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В судовому засіданні встановлено, що строк тримання під домашнім арештом підозрюваної закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити досудове розслідування, оскільки у кримінальному провадженні необхідно отримати та проаналізувати висновки експертиз, провести ще ряд слідчих дій, зокрема: виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.
Вказані обставини, які, на даний час, унеможливлюють закінчення досудового розслідування, до закінчення строку дії попередньої ухвали, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим та підтверджуються наявними матеріалами.
В даному судовому засіданні, стороною захисту, у супереч положень ст. 132 КПК України, не надано жодних належним та допустимих доказів, які б свідчили про те, що встановлені слідчим суддею ризики при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, на даний час, втратили свою актуальність, а особа підозрюваної перестала бути суспільно небезпечною.
В свою чергу, мотиви наведені стороною обвинувачення дають достатні підстави вважати, що підозрювана, будучи підозрюваною у вчиненні вказаного кримінального правопорушення може переховуватися від органів досудового слідства або суду, перешкоджати об`єктивному розслідуванню справи, незаконно впливати на близьких родичів потерпілого, свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя, враховує той факт, що вчинене підозрюваною кримінальне правопорушення має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, враховуючи що зазначений злочин направлений проти життя та здоров`я особи, тобто є одним з найбільш тяжких злочинів проти особи, суспільна небезпека якого полягає в тому, що при його вчиненні відбувається посягання на життя людини її волю, яке є найвищою соціальною цінністю і найважливішим особистим благом, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає за доцільне, з урахуванням виключних обставин, клопотання слідчого задовольнити, тобто продовжити її строк домашнього арешту з продовженням дії обов`язків регламентованих ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 176-179, 193, 194, 309, 310, 369-372 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Клопотання - задовольнити.
Строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом з забороною залишати житло, за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово продовжити до 02.06.2016.
Негайно доставити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до місця свого проживання - АДРЕСА_2 .
Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до суду, та, у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України до 02.06.2016 покласти наступні обв`язки:
? прибувати до визначеної службової особи слідчого, прокурора із встановленою періодичністю;
? не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
? повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, залежно від стадії кримінального провадження;
? здати при наявності на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
? носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваній, що в силу положень ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвалу про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання УП за місцем проживання підозрюваної та зобов`язати останніх негайно поставити її на облік і повідомити про це суд.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .
Копія ухвали про продовження застосування запобіжного заходу вручити підозрюваній негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.
Роз`яснити виконавцям, що навмисне невиконання службовою особою ухвали суду або здійснення перешкод їх виконання тягне кримінальну відповідальність за ст. 382 КК України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо продовження застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 08 год. 15 хв. 27.05.2016.

Слідчий суддя: ОСОБА_1