Справа №295/3698/16-к

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.03.2016 року м. Житомир
Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання слідчого СВ Житомирського РВП ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
Слідчий звернувся із указаним клопотанням в обґрунтування якого зазначив наступне.
06.03.2016 близько 21.00 год. ОСОБА_5 перебуваючи поблизу магазину «Пролісок» в с. Висока Піч по вул. Іванова, Житомирського району, Житомирської області вступив в злочинний зговір з ОСОБА_8 , спрямований на вчинення розбійного нападу на гр. ОСОБА_9 .
Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення розбійного нападу, 06.03.2016 близько 21.30 год. ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_8 на мотоциклі «ИЖ» юпітер 5, д.н.з. НОМЕР_1 , червоного кольору наздогнали ОСОБА_9 , який в той час рухався по вул. Полупанова в с. В.Піч, Житомирського району в напрямку с. Троянів, Житомирського району.
Не припиняючи свої злочинні дії ОСОБА_5 в цей час та місці діючи спільно з ОСОБА_8 зупинили вище вказаний мотоцикл біля ОСОБА_9 . Далі вказані особи, підійшовши до ОСОБА_9 , вчинили розбійний напад на останнього, поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень, а саме: з метою заволодіння майном потерпілого разом почали наносити йому удари руками та в подальшому ногами по голові та тілу, внаслідок чого ОСОБА_9 отримав тілесні ушкодження у вигляді:закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, параорбітальної гематоми лівого ока, підшкірної гематоми лобної ділянки голови, перелому лобної кістки голови зліва, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя та здоров"я потерпілого в момент заподіяння. При цьому, в ході нанесення тілесних ушкоджень відкрито заволоділи майном ОСОБА_9 , а саме: грошовими коштами в сумі 3 000 грн., двома мобільними телефонами та його особистими речами, які знаходилися в сумці білого кольору, чим спричинили останньому матеріальної шкоди.
Як вказує слідчий у клопотанні, у діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч.4 ст.187 КК України та 08.03.2016 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
Підставою для внесення клопотання стало здобуття слідством вагомих доказів вчинення підозрюваним вказаного правопорушення та наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали дане клопотання, просили його задовольнити.
Підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід домашній арешт. Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що не наносив тілесних ушкоджень потерпілому, а тільки підняв його, коли в останнього з носу йшла кров. Додав, що ніякої змови з ОСОБА_8 на вчинення розбійного нападу не було, має намір брати участь у слідчих діях та давати показання. За словами захисника, слідчим та прокурором не доведені наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії доданих до нього матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як вбачається із оглянутих в судовому засіданні матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення підтверджується рядом зібраних доказів, оформлених протоколами процесуальних дій, зокрема огляду місця події, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, допитів потерпілого та свідків тощо.
Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Окрім цього, згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , наявність вагомих доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, факт того, що він офіційно не працює, немає постійного доходу, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, а також враховуючи те, що існує ризик вчинення останнім нового кримінального правопорушення та можливості підозрюваного переховатися від органів досудового розслідування, слідчий суддя дійшов до висновку про задоволення клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного гр. ОСОБА_5 .
Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів мінімальної заробітної плати.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 205, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту його затримання, тобто з 17 год. 00 хв. 07 березня 2016 року.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Підозрювана особа або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом строку дії ухвали.
Строк дії ухвали до 05 травня 2016 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1