Святошинський районний суд м. Києва
пр. № 1-кп/759/298/15
ун. № 759/3426/15-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 листопада 2015 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві під час розгляду кримінального провадження № 0001003 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про призначення судово-психологічної експертизи,

учасники судового провадження: прокурор ОСОБА_6 , обвинувачений ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_7 , потерпіла ОСОБА_4 , представник потерпілої ОСОБА_5 , -

ВСТАНОВИВ:
У провадженні Святошинського районного суду м. Києва знаходиться кримінальне провадження № 0001003 по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_5 , думку якого підтримала потерпіла, вдруге заявив клопотання про призначення судово-психологічної експертизи для визначення розміру моральної шкоди, спричиненої потерпілій ОСОБА_4 в результаті смерті її сина ОСОБА_8 при дорожньо-транспортній пригоді. На вирішення даної експертизи просить поставити питання: визначити грошовий еквівалент спричиненої потерпілій ОСОБА_4 моральної шкоди в результаті скоєння дорожньо-транспортної пригоди, що призвела до смерті її сина ОСОБА_8 . Дане клопотання обґрунтовує тим, що своїми неправомірними діями водій ОСОБА_3 спричинив їй дуже істотну і непоправну моральну шкоду, яка виражається в тому, що вона перенесла дуже тяжкий стрес, від якого не може відійти до даного часу; знаходиться у депресивному стані, постійно відчуває морально-психологічний тиск з цієї події; також у неї порушений нормальний уклад і образ її життя та життя її сім`ї. Все це призвело до виснаження її нервової системи. Необхідні додаткові зусилля та кошти для організації її життя і життя її сім`ї.

Прокурор ОСОБА_6 у вирішенні даного клопотання поклався на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_7 , думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , заперечив щодо заявленого клопотання та просив відмовити у його задоволенні з тих підстав, що даний вид експертизи відповідно до положень КПК України не призначається стосовно потерплих. До того ж, положеннями ст. 23 ЦК України повністю врегульовано питання відшкодування моральної шкоди.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Як встановлено у судовому засіданні, жоден з учасників судового провадження факт нанесення моральної шкоди потерпілій ОСОБА_4 не заперечує та не оспорює.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Положеннями ст. 242 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав обов`язкового проведення експертизи, до яких проведення судово-психологічної експертизи потерпілого не відноситься.

Відповідно до положень ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно із п.п. 6.1, 6.3, 6.4, 6.9 розділу VI «Психологічна експертиза» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 № 53/5 (у редакції наказу від 26.12.2012 № 1950/5) об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Для проведення психологічної експертизи (з огляду на вік підекспертної особи та виходячи з питань, поставлених перед експертом) експерту необхідно надати, зокрема: медичну документацію, особову справу, характеристики з місця роботи, свідчення колег, друзів, знайомих, родичів та інших людей, з якими підекспертна особа близько спілкувалася.

Однак, заявляючи своє клопотання представник потерпілої ОСОБА_4 - ОСОБА_5 не надав суду будь-яких відомостей щодо тривалості її спостереження у психолога, які б відзначали певні зміни у її психологічному стані, зокрема, медичну документацію тощо.

З огляду на вище наведене, у задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 ОСОБА_5 про призначення судово-психологічної експертизи, слід відмовити.

Таким чином, керуючись ст.ст. 242, 332, 369-372, 376 КПК України, ст. 23 ЦК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_4 ОСОБА_5 про призначення судово-психологічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1