Справа № 369/9178/15-к
Провадження № 1-кс/369/2035/15
УХВАЛА
Іменем України
28.08.2015 року Слідчий суддя Києво-Святошинського району Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві, клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського РВ ГУ МВС України в Київській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003185 від 26.08.2015 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженця м. Лисичанськ Луганської області, українця, громадянина України, освіта середньо-спеціальна, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Києво-Святошинського РВ ГУ МВС України в Київській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 26.08.2015 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за місцем свого тимчасового проживання на прибудинковій території будинку АДРЕСА_2 , без передбаченого законом дозволу незаконно зберігав вогнепальну зброю, а саме предмети схожі на:набої до автоматичної зброї калібру 5,45х39 мм в кількості 170 шт.;набої до автоматичної зброї калібру 7,62х39 мм в кількості 211 шт.;РПГ-26 «ОКФУЛ» з маркуванням НОМЕР_1 в кількості 1 шт.;тротилова шашка вагою 400 гр. в кількості 1 шт.;корпус гранати РГД 5 з маркуванням 202-85Т в кількості 1 шт.;гранати РГД 2 ч в кількості 3 шт.;корпус протипіхотної міни МОН50 в кількості 1 шт.;капсуль детонатор в кількості 7 штук;електро детонатори в кількості 6 шт.;набої до автоматичної зброї калібру 5,45х39 мм в кількості 392 шт.;набої до автоматичної зброї калібру 7,62х39 мм в кількості 7 шт.;обойми до автоматичної зброї в кількості 15 шт., споряджені набоями до автоматичної зброї калібру 5,45х39 мм в кількості 250 шт.;чотири упаковки набоїв, в середині яких знаходяться набої в кількості 100 шт.;корпус від гранати РГО в кількості 4 шт.;корпус від гранати РГД в кількості 3 шт.;корпус від гранати РГН в кількості 13 шт.;запали до гранат РГО та РГН з маркуванням УДЗ в кількості 12 шт.;запали до гранат РГО, РГН з маркуванням УДЗ в кількості 1 шт.;накольний механізм до запалу УДЗ в кількості 1 шт.;набої до автоматичної зброї калібру 14,7х109 мм в кількості 9 шт.;набої до автоматичної зброї калібру 12,7х109 мм в кількості 6 шт.;штик-ніж до автомату «Калашнікова» в кількості 1 шт.;димова граната РДТБ-2 в кількості 1 шт.

26.08.2015 слідчим СВ Києво-Святошинського РВ ГУМВС України в Київській області відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003185, з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 263 КК України та розпочато досудове розслідування.

26.08.2015 о 21 год. 30 хв. ОСОБА_6 затриманий відповідно до вимог ст. 208 КПК України.

27.08.2015 слідчим за погодженням з прокурором ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У вчиненні даного злочину підозрюється: ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 ; уродженець м. Лисичанськ Луганської області, українець, громадянин України, освіта середньо-спеціальна, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2

Вина ОСОБА_6 повністю доведена та підтверджується зібраними доказами: рапортом слідчого СВ від 26.08.2015 про реєстрацію повідомлення про вчинення злочину, протоколами огляду від 26.08.2015, яким оглянуто місце вчинення злочину та в ході якого виявлено предмет злочину, показаннями свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколом затримання ОСОБА_6 від 26.08.2015.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, зареєстрований за межами Київської області і не має постійного місця проживання на території Києво-Святошинського району, тому існують ризики, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Згідно вимог ст. 177 ч.1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку що не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 , тому слідчий просив суд застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Київському слідчому ізоляторі Управління Державно пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області.

ОСОБА_6 в судовому засіданні клопотання не визнав, вину не визнав,заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили суд задовольнити клопотання в повному обсязі.

Вислухавши пояснення підозрюваного, доводи прокурора, слідчого щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на свідків по справі, вчинити інше кримінальне правопорушення, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.
За змістом ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Положеннями ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При цьому суд, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання або іншого більш м`якого запобіжного заходу.
За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.
За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
У виключних випадах, якщо слідчий суддя, суд, встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого, або особливо тяжкого злочину, покладених на нього обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.
При визначенні розміру застави суд враховує дані про особу ОСОБА_6 , його вік, його сімейний стан, соціальні зв`язки, майновий стан, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії тяжких.
Крім того, суд приймає до уваги і практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. У зв`язку з викладеним суд приходить до висновку про доцільність визначити ОСОБА_6 , як альтернативу застосованому щодо нього запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою заставу, розмір якої перевищує 80 розмірів мінімальної заробітної плати, а саме в розмірі 170 мінімальних розмірів заробітної плати (1218*170), що становить 207 060,00 грн., оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст. ст. 178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу, слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Київському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області на 60 діб, тобто до 24 жовтня 2015 року включно.

Одночасно визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 207 060,00 грн. (дві сім тисяч шістдесят гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Києво-Святошинського районного суду Київської області :

Код 02892161

Банк ГУ ДКСУ в Київській області

Код банку 821018

Дебет рахунку № 2053

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Києво-Святошинського районного суду Київської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі СІЗО Державного департаменту України з питання виконання покарань в м. Києві та Київській області

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа СІЗО Державного департаменту України з питання виконання покарань в м. Києві та Київській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного який вніс заставу з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора прокуратури Київської області ОСОБА_3 та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.

За умови внесення застави покласти на підозрюваного, який вніс таку заставу наступні обов`язки: без дозволу суду не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками у кримінальному провадженні.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, який вніс таку заставу вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1