справа № 208/1639/26
провадження № 1-кс/208/708/26
УХВАЛА

11 лютого 2026 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Кам`янського ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання слідчого Покровського РУП ГУ НП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Селидівського відділу Покровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новогродівка, Донецької області, українця, громадянина України, підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України у кримінальному провадженні № 0001572 від 29.07.2015 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 , в невстановлений період часу та в невстановленому під час досудового розслідування місці незаконно придбав невстановлену кількість боєприпасів, які відносяться до пістолетних патронів калібру 9Х18 мм, після чого частину невстановлену слідством боєприпасів переніс до приналежного автомобілю марки «DAEWOO LANOS TF69Y», державний номер НОМЕР_1 , де під переднім сидінням почав незаконно зберігати, а іншу частину боєприпасів переніс до місця свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , де в одному з ящиків зальної гарнітури почав незаконно зберігати невстановлену слідством кількість боєприпасів.

29.07.2015 в період часу з 19 год. 30 хв. до 20 год. 40 хв. робітниками міліції при проведенні обшуку автомобілю марки DAEWOO LANOS TF69Y», державний номер НОМЕР_1 , яким керує ОСОБА_5 , на підставі нотаріально завіреної довіреності від 17.06.2011, було виявлено та вилучено під переднім сидінням - складова частина (магазин) до пістолетів системи Калашникова, калібру 9X18 мм, в який знаходилось 8 патронів, які є бойовими припасами - пістолетними патронами калібру 9 мм (9X18), які ОСОБА_6 зберігав без передбаченого законом дозволу.

Крім того, 07.08.2015в період часу з 10 год. 40 хв. до 12 год. 20 хв. робітниками міліції при проведенні обшуку житла, розташованого за адресою:

АДРЕСА_1 , в ящику зального гарнітуру в зальній кімнаті було виявлено та вилучено шістнадцять патронів, які є боєприпасами - пістолетними патронами калібру 9X18 мм, які ОСОБА_6 зберігав без передбаченого законом дозволу.

Своїми діями ОСОБА_5 вчинив незаконне придбання, зберігання бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, тобто злочин, передбачений ч. 1 ст. 263 КК України.

В ході проведення досудового слідства встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за яким відсутній з часу скоєння кримінального правопорушення. Засобів мобільного зв`язку ОСОБА_5 не має.

У вказаному кримінальному провадженні особисто вручити повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України не має можливості, оскільки останній після вчинення кримінального правопорушення з місця проживання зник, за викликами не з`являвся.

На цей час точного місцезнаходження й перебування підозрюваного ОСОБА_5 не встановлено. Тому повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, у відповідності до ст. 111, 135, 278 КПК України було вручено дружині ОСОБА_7 .

02.11.2015 ОСОБА_5 оголошено у державний розшук, оскільки останній ухилявся від явки до органу досудового розслідування, що перешкоджало проведенню з ним слідчих дій та унеможливлювало своєчасне прийняття законного процесуального рішення по даному кримінальному провадженні у розумні строки.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання за його змістом та обґрунтуванням та зазначила, що підставами застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, на підставі зібраних в ході досудового розслідування доказів, а також наявність ризиків передбачених п.п.1 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, які у своїй сукупності дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п.1 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, і що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним видом запобіжного заходу який зможе запобігти заявленим ризикам, які є реальними. Крім того, підозрюваний наразі перебуває на тимчасово окупованій території України. З урахування наведеного, прокурор вважає, що інший запобіжний захід, окрім тримання під вартою, не здатний забезпечити виконання підозрюваним своїх обов`язків.

Вислухавши думку прокурора та дослідивши клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями ч.6 ст.193 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Обставини викладені у клопотанні слідчого, підтверджуються матеріалами досудового розслідування.

З досліджених матеріалів кримінального провадження, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної обґрунтованої підозри передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра є достатньою та обґрунтованою для цілей застосування запобіжного заходу.

З наданих до клопотання документів, які характеризують особу підозрюваного, а також встановлених в судовому засіданні обставин, вбачається, що ОСОБА_5 :

- народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Новогродівка, Донецької області;

- громадянин України;

- зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

- раніше не судимий.

На думку слідчого судді, ризиками, визначеними пунктами 1 та 5 частини першої ст.177 КПК України та доведеними слідчим та прокурором, у даному кримінальному провадженню є: ризиків переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, слідчий суддя, при розгляді клопотання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу враховує обставини, перелік яких передбачений ст.178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст.177 КПК України для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно ст.176 КПК України у кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Разом з цим, з наявного клопотання та з пояснень наданих в судовому засіданні прокурором, слідчим суддею вбачається, що застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні буде недостатнім.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, застави та особистого зобов`язання не зможе запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст.177, 178, 183, 193, 194 КПК України, ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного, а також те, що останній підозрюється у вчиненні злочину, що відноситься до категорії тяжких злочинів, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, має можливість незаконного впливу на свідків, переховується від органів досудового розслідування та суду, наразі перебуває на тимчасово окупованій території України, слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного ОСОБА_8 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому, після затримання ОСОБА_5 , і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки його права, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Відповідно до абз.7 ч.4 ст.183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відтак, зважаючи на перебування підозрюваного на тимчасово окупованій території України, слідчий суддя не визначає розмір застави.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Покровського РУП ГУ НП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Селидівського відділу Покровської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,про обрання запобіжного заходуу рамках кримінального провадження № 0001572 від 29.07.2015 року задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюваному у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 його слід негайно, але не пізніш як через сорок вісім годин, доставити до Заводського районного суду м. Кам`янського для розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала слідчого судді щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 12.02.2026 року о 08:30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1