Справа № 755/2893/26
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" березня 2026 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000003 від 24.04.2025 року за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Крахаїв Козелецького району Чернігівської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

23.04.2025 року близько 22 години ОСОБА_3 , діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, всупереч вимогам ст. 68 Закону України «Про охорону Навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, перебуваючи на березі річки Десенка у Дніпровському районі міста Києва, за координатами сервісу «Google Maps» НОМЕР_1, з метою незаконного вилову водних біоресурсів (риби) з природного середовища, не маючи відповідного дозволу, у період весняно-літньої (нерестової) заборони, використовуючи заборонені знаряддя лову - дві сітки з жилки кустарного виробництва, розміром 70 м х 2 м, умисно встановив їх у воді річки Десенка, що у Дніпровському району міста Києва, за координатами сервісу «Google Maps» НОМЕР_1.

Продовжуючи свої дії, 24.04.2025 року близько 05 години ОСОБА_3 , перебуваючи на березі річки Десенка у Дніпровському районі міста Києва, за координатами сервісу «Google Maps» НОМЕР_1, де були напередодні незаконно встановлені ним дві сітки із жилки кустарного виробництва, вийняв їх із води з виловленими живими водними біоресурсами (рибою).

Таким чином, у період часу з 22 години 23.04.2025 року по 05 годину 24.04.2025 року, на березі річки Десенка у Дніпровському районі міста Києва, за координатами сервісу «Google Maps» НОМЕР_1, в порушення зазначеного законодавства України, ОСОБА_3 , не маючи належного дозволу, у заборонений час, із перевищенням установлених лімітів і норм вилову в період весняно-літньої (нерестової) заборони, використовуючи заборонене знаряддя лову, а саме дві сітки із жилки, здійснив незаконний вилов живих водних ресурсів (риби), загальною кількістю 35 штук, а саме: карась сріблястий - 22 штуки, лящ - 7 штук, чехоня - 1 штука, плітка звичайна - 5 штук, чим заподіяв рибному господарству України (державі) істотну шкоду в розмірі 55 726 грн (п`ятдесят п`ять тисяч сімсот двадцять шість гривень).

Допитаний в судовому засіданні, ОСОБА_3 вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення при обставинах, викладених в обвинувальному акті, визнав в повному обсязі, щиро розкаявся та показав, що дійсно у період часу з 22 години 23.04.2025 року по 05 годину 24.04.2025 року, встановив на річці Десенка у Дніпровському районі міста Києва дві сітки із жилки та в порушення законодавства України, не маючи належного дозволу, здійснив незаконний вилов риби, загальною кількістю 35 штук. Окрім того, ОСОБА_3 додав, що погоджується з розміром заподіяної ним матеріальної шкоди та визнає у повному обсязі цивільний позов.

Таким чином, показання ОСОБА_3 є послідовними, логічними, а тому не викликають у суду сумніву щодо правильності розуміння обвинуваченим змісту обставин правопорушення, добровільності та істинності його позиції.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_3 у повному обсязі визнав свою вину у вчиненні інкримінованого йому органом досудового слідства кримінального правопорушення при обставинах, викладених у обвинувальному акті, та беручи до уваги, що прокурор також не оспорював фактичні обставини провадження, і судом встановлено, що учасники судового провадження, в тому числі обвинувачений, правильно розуміють зміст цих обставин та відсутність сумніву щодо добровільності їх позиції, роз`яснивши їм положення ч. 3 ст. 349 КПК України про те, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оспорювати фактичні обставини провадження у апеляційному порядку, вислухавши думку учасників судового провадження, які не заперечували проти розгляду кримінального провадження в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 349 КПК України, суд визнав недоцільним дослідження доказів стосовно тих фактичних обставин провадження, які ніким не оспорювались.

При ухваленні вироку відносно обвинуваченого ОСОБА_3 суд вважає за необхідне відповідно до положень ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосувати як джерело права Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини.

Враховуючи викладене, суд, допитавши обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого, прийшов до висновку, що винуватість ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення при обставинах, викладених в обвинувальному акті, доведена повністю.

На підставі викладеного, суд вважає доведеною вину ОСОБА_3 у незаконному зайнятті рибним, добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченому ч. 1 ст. 249 КК України.

Призначаючи покарання ОСОБА_3 , суд у відповідності до ст. 65 КК України враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до кримінального проступку, особу обвинуваченого, який не одружений, офіційно не працює, не судимий, на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога не перебуває, а також враховує його вік та стан здоров`я.

Обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченого, згідно ст. 66 КК України, є щире каяття.

Обставин, що обтяжують покарання обвинуваченого, згідно ст. 67 КК України, не встановлено.

Згідно ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами, а тому суд вважає за доцільне призначити йому покарання в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України у виді пробаційного нагляду, поклавши на нього обов`язки, передбачені ст. 59-1 КК України. Таке покарання суд вважає достатнім та необхідним для його виправлення та запобігання вчинення нових кримінальних правопорушень.

Також підлягає вирішенню цивільний позов.

Прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в інтересах держави в особі Київської міської ради, заявлено цивільний позов про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням матеріальної шкоди на суму 55 726 гривень до обвинуваченого ОСОБА_3 .

У судовому засіданні обвинувачений зазначив, що цивільний позов визнає у повному обсязі.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 127 КПК України та ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Частина 1 ст. 128 КПК України передбачає, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Отже, суд приходить до висновку про обґрунтованість суми матеріальної шкоди, яку позивач просить стягнути з обвинуваченого, оскільки сума завданої матеріальної шкоди підтверджується доказами, що надані суду.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість вказаного цивільного позову та вважає за необхідне його задовольнити в повному обсязі.

Крім того, підлягає вирішенню питання щодо майна, на яке накладено арешт. У порядку ст. 100 КПК України підлягає вирішенню питання речових доказів. Процесуальні витрати необхідно вирішити відповідно до вимог ст. 124 КПК України.

Керуючись ст. ст. 368, 370, 373, 374 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

ОСОБА_3 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді 1 (одного) року пробаційного нагляду.

Покласти на ОСОБА_3 такі обов`язки:

1) періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

2) повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання;

3) не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації;

4) виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.

Строк відбування покарання ОСОБА_3 відраховувати з дня постановки засудженого на облік уповноваженим органом з питань пробації.

Цивільний позов прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , яка діє в інтересах держави в особі Київської міської ради, задовольнити.

Стягнути із засудженого ОСОБА_3 на користь держави в особі Київської міської ради 55 726 гривень у рахунок відшкодування матеріальної шкоди.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05.05.2025 року, скасувати.

Речові докази у кримінальному провадженні, а саме дві сітки із жилки кустарного виробництва, знищити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави 7131 гривню 20 копійок за проведення судової експертизи № СЕ-19/111-25/31828-ФХЕД від 27.05.2025 року.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору. Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку суду.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасникам кримінального провадження роз`яснюється право звернутися із заявою про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, учасниками в якому вони були.

Суддя: