Справа № 404/4767/26
Номер провадження 1-кс/404/1862/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2026 року місто Кропивницький

Фортечний районний суд міста Кропивницького у складі

слідчої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погодженого прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні №0006774, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

-у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч. 5 ст. 407 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчої судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, без права внесення застави.

На обґрунтування ініціатор клопотання зазначив, що у провадженні слідчого відділу Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне №0006774, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407, ч.4 ст.185КК України.

Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 №62 від 03.03.2023, солдата ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зараховано до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 постановлено на всі види забезпечення, а також призначено на посаду стрільця-санітара 1 десантно-штурмового взводу 2 десантно-штурмової роти 1 десантно-штурмового батальйону військової частини НОМЕР_1 .

Таким чином, з моменту зарахування 03.03.2023, до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 , ОСОБА_6 , набув статусу військовослужбовця особи, яка проходить військову службу, та з того ж дня, 03.03.2023, приступив до виконання військового обов`язку проходження військової служби.

Так, відповідно до п. п. 1-3 ч. 4 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» військовослужбовці вважаються такими, що виконують обов`язки військової служби, на території військової частини або в іншому місці роботи (занять) протягом робочого (навчального) часу, включаючи перерви, встановлені розпорядком (розкладом занять); на шляху прямування на службу або зі служби, під час службових поїздок, повернення до місця служби; поза військовою частиною, якщо перебування там відповідає обов`язкам військовослужбовця або його було направлено туди за наказом відповідного командира (начальника).

ОСОБА_6 , без поважних причин, в умовах воєнного стану, діючи умисно в порушення вимог ст. ст. 2, 11, 16-17, 127-128, 130 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, п. 1, 3 ч. 4 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», у вказаний час до розташування військової частини НОМЕР_1 не з`явився, перебуваючи в різних місцях, ухилявся від проходження військової служби, використовуючи виниклий у зв`язку із цим вільний час на власний розсуд, що не пов`язано з виконанням його обов`язків з військової служби, до моменту затримання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядкуст. 208 КПК України,о «23».04.2026 року, об «13» год «06» хв, слідчим слідчого відділу Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Вокзальна, 58.

Крім того, ОСОБА_6 , підозрюється в тому, що він 11.11.2025 року, будучи військовослужбовцем та проходячи військову службу за призовом під час мобілізації та перебуваючи на посаді солдата резерву взводу резерву рядового складу роти резерву рядового складу військової частини НОМЕР_2 , який перебував у відрядженні у військовій частині НОМЕР_3 у військовому званні «солдат», діючи умисно в порушення вимог ст. ст. 2, 11, 16-17, 127-128, 130 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, п. 1, 3 ч. 4 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», усвідомлюючи протиправний характер своїх дій і передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків, самовільно залишив місце несення служби військової частини НОМЕР_3 , в умовах воєнного стану, яка перебувала у АДРЕСА_2 , та ухилявся від проходження військової служби по теперішній час, перебуваючи різних в місцях, використовуючи виниклий у зв`язку з цим вільний час на власний розсуд, що не пов`язано з виконанням його обов`язків з військової служби до моменту затримання ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ст. 208 КПК України,о «23».04.2026 року, об «13» год «06» хв,слідчим слідчого відділу Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Вокзальна, 58.

Так, 15.03.2026 року, у нічний час, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в гостях у свого знайомого ОСОБА_9 , у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_3 , помітив мобільний телефон марки Samsung GalaxyA17 (imei1: НОМЕР_4 ; imei2: НОМЕР_5 ) сірого кольору, який належить ОСОБА_9 .

Розуміючи, що даний мобільний телефон становить матеріальну цінність у ОСОБА_6 виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна.

Реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно та цілеспрямовано, з корисливих мотивів, переслідуючи мету власної наживи, ОСОБА_6 , впевнившись в тому, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає та він не буде викритий потерпілим або сторонніми особами, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, перебуваючи в приміщенні домоволодіння за адресою АДРЕСА_3 , таємно, шляхом вільного доступу, викрав належний потерпілому ОСОБА_9 мобільний телефон марки Samsung GalaxyA17 (imei1: НОМЕР_4 ; imei2: НОМЕР_5 ) вартістю 7815 гривень 72 копійки.

В подальшому, ОСОБА_6 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_9 , матеріальну шкоду на суму 7815 гривень 72 копійок.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч.5 ст.407, ч.4 ст.185 КК України.

23.04.2026 о 13 год. 06 хв., ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

23.04.2026 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.5 ст.407 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити посилаючись на обставини, викладені в ньому.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Щодо себе підозрюваний вказав, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який належить його матері, мешкає сам, офіційно не працевлаштований, має середню освіту, неодружений, неповнолітніх та осіб похилого віку на утриманні не має, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, хронічних захворювань не має, рухомого, нерухомого майна у власності не має. Вказав, що частково визнає вину, за одним фактом ч.5 ст. 407 КК України.

Захисник в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вказав, що ризики недоведені, просив застосувати підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За правилами ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне №0006774, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407, ч.4 ст.185 КК України.

23.04.2026 о 13 год. 06 хв., ОСОБА_6 , на підставі ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

23.04.2026 ОСОБА_6 ,повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.5 ст.407 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Harav. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст.5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши докази, надані в обґрунтування поданого клопотання, слідча суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.5 ст.407 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміновані йому правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри на ранній стадії досудового розслідування на переконання слідчої судді підтверджується на підставі досліджених копій документів, які долучені до клопотання, зокрема: матеріалами службового розслідування військової частини НОМЕР_1 ; матеріалами службового розслідування військової частини НОМЕР_3 ; заявою від 19.03.2026 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі ОСОБА_11 ; протоколом огляду предмету від 25.03.2026; товарознавчою експертизою від 25.03.2026 №СЕ-19/112-26/3795-ТВ; протокол огляду предмета від 22.04.2026 та іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності, долученими до матеріалів клопотання.

Разом з тим, слідча суддя зазначає, що на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможливо стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення обвинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Так, відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч.4 ст.185 КК України, є тяжким, санкція даної частини статті передбачено позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Згідно зі ст.12 КК України злочин, передбачений ч.5 ст.407 КК України, є тяжким, санкцією даної частини статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні:

- самовільного залишення місця несення служби, тривалістю понад три доби, вчинене військовослужбовцем, в умовах воєнного стану;

- нез`явленні вчасно на службу без поважних причин, вчинене військовослужбовцем в умовах воєнного стану;

- таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану

При цьому, ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, має вік 33 роки, офіційно не працевлаштований, не одружений, неповнолітніх та осіб похилого віку на утриманні не має, раніше притягувався до кримінальної відповідальності.

ОСОБА_6 11.11.2025 самовільно залишив місце служби та не з`явився невчасно на службу без поважних причин, до військової частини або уповноважених органів з метою повернення на військову службу останній не звертався, доказів поважності причин неповернення до військової частини, підозрюваний та його захисник слідчій судді не надали. Факт залишення військової частини свідчить про свідоме ухилення від виконання покладених на підозрюваного обов`язків.

Крім того, підозрюваному інкримінується інший тяжкий злочин проти власності, вчинений в період перебування у самовільному залишенні військової частини. Згідно повідомленої підозри, в Подільському районному суді перебувають обвинувальні акти в кримінальних провадженнях за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 389 КК України та ч. 4 ст. 185 КК України.

Отже, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваного, слідча суддя вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення (п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України).

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.23, ст.224, ч.4 ст.95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Тобто, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

За наведених в сукупності обставин, слідча суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_6 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є неможливим, оскільки не зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам на цій стадії досудового розслідування, а тому слідча суддя дійшла обґрунтованого висновку про задоволення клопотання і вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Визначаючи вид запобіжного заходу слідча суддя враховує, вимоги ч.8 ст.176 КПК України, відповідно до якої під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті - тримання під вартою. Отже, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути застосовано до ОСОБА_6 .

Крім того, слідча суддя зазначає, що сама по собі тяжкість вчиненого злочину, не є підставою для задоволення клопотання, проте у сукупності з іншими обставинами є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Враховуючи обставини провадження, слідча суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого ЗУ від 24.02.2022 року «2102-ІХ», воєнний стан запроваджується із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Таке рішення ухвалено у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану», який відповідно до Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" №2119-IX (реєстр. №7168) продовжено строк дії воєнного часу в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб; в подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ, Указами Президента України військовий стан продовжувався, який діє і на даний час.

Відповідно до абз.3 ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України, проте це є право, а не обов`язок слідчого судді.

Вирішуючи питання щодо визначення чи не визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідча суддя, окрім врахування обставин та суспільну небезпеку вчинених кримінальних правопорушень, також враховує особу підозрюваного, його вік, матеріальний стан, міцні соціальні зв`язки підозрюваного. Відтак, відповідно до положення ч.5 ст.182, ч.ч.3-4 ст.183 КПК України, слідча суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на викладене, слідча суддя вважає за необхідне в рамках даного кримінального провадження визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 166 400 гривень, що відповідає 50 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст.182 КПК України.

При визначенні суми застави, слідчою суддею враховується, що застава для особи не має бути надмірним тягарем і призвести до скрутного матеріального становища її та її родини - це не покарання. Застава лише має забезпечити виконання особою (підозрюваним) процесуальних обов`язків на час досудового розслідування чи судового розгляду.

Керуючись ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне у разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч.5 ст.194 КПК України.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 . обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 13 год. 06 хв. 23.04.2026.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання про застосування запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити з 13 год. 06 хв. 23.04.2026 до 13 год. 06 хв. 22.06.2026.

Визначити розмір застави в сумі 166 400 гривень, яка може бути внесена: рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_6 .

З моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти у разі внесення застави останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 до 22.06.2026. виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із свідками та потерпілим у даному кримінальному проваджені або будь-якою особою визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч.10 ст.182 КПК України.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідча суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1