Cправа № 127/9722/26
Провадження № 1-кс/127/3889/26
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

26 березня 2026 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, яке вилучене під час обшуку 23.03.2026, в рамках кримінального провадження № 0005025 внесеного до ЄРДР 19.11.2025, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005025 від 19.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 366 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що посадові особи управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області, організували злочинну схему видачі фальсифікованих фітосанітарних сертифікатів суб`єктам господарської діяльності.

Діючи, всупереч Методам інспектування, огляду, у тому числі відбору зразків, та проведення фітосанітарної експертизи (аналізів) затвердженим Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 22.02.2021 № 343 актів про проведення фітосанітарних процедур та фітосанітарних сертифікатів, до яких внесені завідомо неправдиві відомості щодо фактів інспектування та відбору зразків та проведення фітосанітарної експертизи (аналізів) на продукцію рослинного походження, яка експортується з України, маючи у зв`язку з виконанням службових обов`язків право доступу до інформаційної автоматизованої системи Phytosanitary Inspection System (PHIS), порядок ведення якої затверджено постановою Кабінету Міністрів України за №1177 від 15.11.2019, зловживаючи правом доступу до вказаної інформаційної автоматизованої системи та використовуючи надані їм можливості для вчинення заборонених законом дій, вчинили наступні неправомірні дії:

- складання та видача завідомо неправдивих документів щодо проведення інспектування та відібрання зразків для проведення фітосанітарної експертизи, упакування та надання зразків невідомого походження для проведення фітосанітарної експертизи;

- внесення неправдивих відомостей до інформаційної автоматизованої системи Phytosanitary Inspection System (PHIS) щодо інспектування та здійснення відібрання зразків для проведення фітосанітарної експертизи, які фактично з транспортних засобів, які експортували продукцію, не відбирались;

- після проведення фітосанітарної експертизи - внесення відомостей до інформаційної автоматизованої системи Phytosanitary Inspection System (PHIS) щодо видачі фітосанітарного сертифіката та накладення цифрового електронного підпису;

- друк із інформаційної автоматизованої системи Phytosanitary Inspection System (PHIS) на спеціальному номерному бланку фітосанітарного сертифіката та засвідчення його особистим підписом і відбитком печатки;

- безпосередня передача фальсифікованого фітосанітарного сертифіката суб`єкту господарської діяльності.

В ході проведення НСРД задокументовано факти не проведення інспектування, огляду та не відібрання зразків вантажу, який експортувався/імпортувався до України суб`єктами підприємницької діяльності.

У ході проведення ряду слідчих (розшукових) дій встановлено, що до вищевказаної протиправної діяльності причетна головний спеціаліст відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області ОСОБА_4 .

23.03.2026 на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 від 18.03.2026 (справа №127/8768/26, провадження №1-кс/127/3539/26), проведено обшук за місцем проживання головного спеціаліста відділу фітосанітарних заходів на кордоні управління фітосанітарної безпеки Головного управління Держпродспоживслужби у Вінницькій області ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого вилучено мобільний телефон «Iphone 17 pro» серійний номер: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 .

Вищезазначений мобільний телефон «Iphone 17 pro» постановою слідчого від 23.03.2026 визнано та приєднано до кримінального провадження в якості речового доказу.

Вищезазначений мобільний телефон, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні ряду експертиз по даному речовому доказу.

Враховуючи вищевикладене, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі відчуження, та належного збереження вказаного речового доказу, керуючись ст. 36, п. 7. ч. 2. ст. 131, ст.132, ч.2 ст. 167, ст. 170, ст. 171 КПК України, прокурор просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В рамках кримінального провадження № 0005025 від 19.11.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 366 КК України, під час проведення обшуку виявлено та вилучено майно, яке є предметом кримінального правопорушення.

З огляду на вищенаведене, а також враховуючи те, що майно, яке було вилучене під час обшуку є предметом кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ під час досудового розслідування кримінального провадження, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вказаного майна на час досудового розслідування та забезпечення схоронності даного майна, проведення необхідних експертиз, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене під час обшуку 23.03.2026, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

мобільний телефон «Iphone 17 pro» серійний номер: НОМЕР_1 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на прокурора відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Зобов`язати прокурора повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_5