Справа № 676/459/26
Провадження № 1-кс/676/173/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року м. Камянець-Подільський

Слідчий суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернувся зі скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважених службових осіб Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) відомості за його повідомленням про злочин за фактом незаконного позбавлення волі ОСОБА_5 (стаття 146 КК України). Скарга мотивована тим, що 24.01.2026 він на електронну пошту ГУНП в Хмельницькій області та Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області направив заяву про вчинення посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення відносно ОСОБА_5 , однак відомості за його заявою до ЄРДР внесено не було, що є порушенням вимог КПК України.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_4 вимоги за скаргою підтримав, посилаючись на викладені в ній обставини, наполягав на її задоволенні.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала, посилаючись на відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР з огляду на те, що не було встановлено складу та події кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, вислухавши позицію адвоката та прокурора, вивчивши надані матеріали, приходить до наступних висновків.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені частиною 5 статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у пункті 2 Розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі - Положення) затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, викладеному у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень статті 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаної статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним Кримінальним кодексом України.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Указане узгоджується з правовим висновком Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто обов`язок доведення підставності заявленої вимоги у даному випадку покладається на скаржника.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів вбачається, що 23.01.2026 ОСОБА_5 для уточнення відомостей було запрошено до ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час перевірки документів ОСОБА_5 було відібрано для проходження служби в лавах ЗСУ та направлено до в/ч НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ). Уповноваженими особами Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області за вказаною заявою було проведено перевірку та встановлено відсутність ознак правопорушення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до положень чинного КПК України у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування слідчий суддя забезпечує дотримання прав сторін і вирішує ті питання, що віднесені до його повноважень.

Зі скарги адвоката вбачається, що особи, в діях яких заявник вбачає ознаки кримінального правопорушення, з приводу яких звернувся до Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області є посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За змістом статті 216 КПК України досудове розслідування кримінальних правопорушень вчинених, у тому числі, працівниками правоохоронних органів, вищими посадовими особами, в тому числі щодо працівників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки (ТЦК та СП) у разі вчинення ними злочинів здійснюють слідчі Державного бюро розслідувань (ДБР). ДБР розслідує справи щодо зловживань та перевищень службових повноважень працівниками ТЦК та СП, зокрема, під час мобілізації.

Відтак, заявником не було дотримано належної процедури звернення до компетентного органу із заявою про злочин.

Таким чином, відсутні підстави для задоволення скарги.

Керуючись статтями 214, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1