Провадження №: 1-кс/755/204/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" січня 2026 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Луганськ, громадянину України, з вищою освітою, офіційно не працюючому, не одруженому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003966 від 24.12.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

в с т а н о в и л а :

старша слідча СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернулась до слідчої судді із зазначеним клопотанням.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 вчинив умисний корисливий злочин в умовах воєнного стану, який введено з 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та неодноразово продовжувався, в останній раз Указом Президента України від 14.07.2025 № 478/2025 строком на 90 діб, тобто до 03.02.2026, за наступних обставин.

ОСОБА_5 24.12.2025 року приблизно, о 14 год 35 хв, зайшов до приміщення магазину «Водафон» що розташований, за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 3-Б.

В цей час, у ОСОБА_5 , з метою власного протиправного збагачення виник злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, обравши об`єктом злочинного посягання мобільний телефон марки «Samsung A36», чорного кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 вартістю 11 656 грн 67 коп.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , діючи з корисливих спонукань, підійшовши до демонстраційного столу та взяв до своїх рук мобільний телефон.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , усвідомлюючи відкритий характер своїх злочинних дій, які були явні для оточуючих, взявши до рук мобільний телефон марки «Samsung A36», розірвав антикрадійний шнур та незважаючи на спрацьовану сигналізацію, одразу швидко направився на вихід із приміщення магазину.

Завершуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 з викраденим мобільним телефоном марки «Samsung A36» чорного кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з місця вчинення злочину зник, а викрадене майном розпорядився на власний розсуд, завдавши ТОВ «СОТА-АЛЬЯНС» майнової шкоди у розмірі 11 656 гривень 67 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

24.12.2025 о 16 год 40 хв ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

25.12.2025 у відповідності ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

26.12.2025 слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 23 січня 2026 року включно.

Вина підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.12.2025; протоколом огляду місця події; протоколами допиту свідків; протоколом допиту представника потерпілого; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколом огляду предмету (диску з відеозаписами); іншими матеріалами кримінального провадження та доказами в їх сукупності.

При оцінці обставин, передбачених ст.178 КПК України сторона обвинувачення прийшла до висновку, що наявні докази вчинення ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення є вагомими та допустимими отриманими у встановленому КПК України порядку, у разі визнання винуватим загрожує покарання від 7 до 10 років позбавлення волі.

Оцінюючи особу підозрюваного та вчинене ним кримінальне правопорушення, орган досудового розслідування приходить до переконання в наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків, які існують на даний час, а саме:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване кримінальне правопорушення, оскільки останньому інкримінується вчинення тяжкого злочину.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та представника потерпілого з метою зміни ними показів або створення собі алібі у даному кримінальному провадженні, може чинити щодо останніх психічний вплив чи застосувати фізичний вплив для примушування останніх до зміни показів наданих ними під час досудового розслідування.

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, враховуючи те, що схильний до протиправної поведінки, ніде офіційно не працює та немає постійного джерела доходу, що може спонукати його до вчинення нових, в тому числі тяжких та особливо тяжких злочинів.

В свою чергу, інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.

Так, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, продовження протиправної діяльності.

Тому, враховуючи перелічені ризики, вважаю, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала у повному обсязі. Просила задовольнити, обґрунтовуючи наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Зазначив, що запобіжний захід який просить прокурор є надмірним, тому просив застосувати до його підзахисного цілодобовий домашній арешт за місцем проживанням його матері. Щодо впливу та обґрунтованості підозри, то зауважив, що вони її не спростовують, крім того, зазначив, що його підзахисний не перешкоджає слідству.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав свого захисника, зазначив, що шкодує про вчинене, хоче повернутись в збройні сили, та хоче під час слідства бути вдома. Хоче також відшкодувати кошти та зазначив, що в нього немає наміру впливати на свідків.

Слідча суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

За вказаним фактом 24.12.2025 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно реєстраційний номер № 0003966.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного та захисника щодо вручення їм копії клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, прокурором виконані вимоги ч. 3 ст.184 КПК України.

24.12.2025 о 16 год 40 хв ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.12.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

26.12.2025 ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, в межах строку досудового розслідування, тобто до 23 січня 2026 року включно.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003966 від 24 грудня 2026 до 25.02.2026 включно.

Положеннями ч. 3 ст. 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

У судовому засіданні, на думку слідчої судді, підтвердилась встановлена при застосуванні запобіжного заходу наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яка, зокрема, підтверджується долученими до клопотання доказами, а саме копіями: протоколом затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 24.12.2025; протоколом огляду місця події; протоколами допиту свідків; протоколом допиту представника потерпілого; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколом огляду предмету (диску з відеозаписами) та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Щодо обґрунтованості ризиків, зазначених у клопотанні, слід зазначити наступне.

п. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване кримінальне правопорушення, оскільки останньому інкримінується вчинення тяжкого злочину.

Слідча суддя враховує, що запобігання ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду і перешкоджання ним розгляду кримінального провадження, становить суспільний інтерес, який полягає в забезпеченні відправлення судочинства, а тому вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке йому загрожує, оскільки він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів та за яке передбачено покарання до 10 років позбавлення волі.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та представника потерпілого з метою зміни ними показів або створення собі алібі у даному кримінальному провадженні, може чинити щодо останніх психічний вплив чи застосувати фізичний вплив для примушування останніх до зміни показів наданих ними під час досудового розслідування.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_5 вплинути на свідків та потерпілого, слідча суддя враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність, враховуючи те, що схильний до протиправної поведінки, ніде офіційно не працює та немає постійного джерела доходу, що може спонукати його до вчинення нових, в тому числі тяжких та особливо тяжких злочинів.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення, слідча суддя зважає те, що він немає постійного джерела доходу, крім того, характер вчинених ним злочинних дій, які свідчать про зневажливе ставлення до норм моралі та громадського порядку, до норм закону.

Таким чином, слідча суддя вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого.

Враховуючи конкретні обставини злочинів, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , вагомість доказів наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність до вказаних злочинів, покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, дані про його особу, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що він проживає у м. Київ, офіційно не працює, раніше не судимий.

З огляду на наведені обставини підозри, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, такі обставини свідчать, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку вказаної особи, тому не може бути застосований запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

На думку слідчої судді, у разі застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, зокрема домашнього арешту чи особистого зобов`язання, орган розслідування не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матиме можливості запобігти переховуванню його від органів досудового розслідування та суду і його впливу на свідків та потерпілого по справі.

Відомостей, які би свідчили про неможливість тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, зокрема за станом здоров`я, в матеріалах провадження немає.

Обраний до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід, з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, на даний час не виходить за межі розумного строку.

Крім того, слідча суддя враховує те, що для завершення досудового розслідування необхідно виконати ряд слідчих (розшукових) дій та прийняти значну кількість процесуальних рішень, виконати вимоги ст.290 КПК України та ознайомити підозрюваного, його захисника з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 290 КПК України; виконати інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність під час проведення досудового розслідування; скласти та затвердити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, провести його вручення.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як визначено у п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, згідно ч. 4 ст. 183 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Крім того, задовольняючи клопотання старшої слідчої про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідча суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України, обставини викладені в клопотанні, те що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке згідно ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, та вважає за необхідне залишити підозрюваному визначену ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду від 26.12.2025 заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560 (шістдесят шість п`ятсот шістдесят) грн 00 та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Разом з тим, враховуючи наявність наведених вище ризиків, суд не вбачає підстав для зменшення розміру застави, та вважає, що наразі він є помірним для нього.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Враховуючи вище викладені обставини в сукупності слідча суддя вважає, що клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 176-179, 184, 193, 194, 199, 219 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :

клопотання старшої слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування до 25 лютого 2026 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560 (шістдесят шість п`ятсот шістдесят) грн 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р №UA1012089).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого за кожною вимогою у межах цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

не відлучатись за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

утриматись від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, підозрюваному.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 00 хв 26 січня 2026 року.

Слідча суддя: ОСОБА_7