Справа № 638/7146/16-к
Провадження № 1-кс/638/1583/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2025 року Шевченківський районний суд м. Харкова

у складі слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

з участю прокурора: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001673 від 08.04.2016 року про обрання в порядку частини 6 статті 193 КПК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Палестини, палестинця, громадянина Палестини, не працевлаштованого, не одруженого, раніше не судимого, який проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

21.05.2025 року до Шевченківського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001673 від 08.04.2016 року про обрання в порядку частини 6 статті 193 КПК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ) підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 07.04.2016 року, в денний час доби, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , подзвонив своєму знайомому громадянину Єгипту ОСОБА_8 , 1967 р.н. та домовився з ним про зустріч на пл. Конституції, м.Харкова, з метою поспілкуватись. Після чого, приблизно об 11.50 годин, ОСОБА_8 , 1967 р.н., подзвонив ОСОБА_9 та повідомив про те, що він виїхав з місця свого мешкання: АДРЕСА_2 та прямує на маршрутному автобусі №88 на зустріч з ним. У ОСОБА_5 винк умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням у житло ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел, переслідуючи при цьому корисливу мету наживи, ОСОБА_7 , подзвонив ОСОБА_8 та повідомив останньому, що він затримається, а сам, сівши на таксі, доїхав до місця мешкання потерпілого ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_2 , з метою викрадення майна. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 , зайшовши до третього під`їзду вказаного будинку, де розташована квартира та маючи при собі заздалегідь приготовлений дублікат ключа від вхідних дверей, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, відімкнув вказаним ключем вхідні двері, тим самим проник всередину квартири. Знаходячись всередині квартири, ОСОБА_7 , у валізі потерпілого ОСОБА_8 , яка знаходилась в одній із кімнат квартири, побачив наступне майно: мобільний телефон «Samsung Galaxy A5 16 Gb», в корпусі золотого кольору, вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №2251 від 14.04.2016 року 9057,61 грн., мобільний телефон «Iphone 6S Plus 64 Gb Rose Gold», вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №2251 від 14.04.2016 року 19654,50 грн., каблучку з білого золота 750 проби, вагою 4,88 грами, вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №2583 від 27.04.2016 року 3696,12 грн., каблучку з білого золота 750 проби, вагою 5,09 грамів, вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №2583 від 27.04.2016 року 3855,17 грн., каблучку з білого золота 750 проби, вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №2583 від 27.04.2016 року 2272,20 грн., каблучку з білого золота 750 проби, вагою 4,02 грами, вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №2583 від 27.04.2016 року 3044,75 грн., які належали потерпілому ОСОБА_8 та поклавши їх у свою сумку, з місця вчинення кримінального правопорушення-злочину зник, обернувши викрадене на свою користь, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 50637,96 грн.

Таким чином, своїми умисними та противоправними діями, ОСОБА_7 вчинив кримінальне правопорушення-злочин, передбачений ч.3 ст.185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням у житло.

15.04.2016 повідомлено про підозру ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Палестини, палестинця, громадянина Палестини, не працевлаштованого, не одруженого, раніше не судимого, який проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Допитом цивільної дружини ОСОБА_5 , 1987 р.н. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , встановлено, що 30.05.2016 р. ОСОБА_7 зателефонував на мобільний телефон останньої з номера мобільного телефону НОМЕР_1 та повідомив, що додому не прийде. Про своє місцеперебування не повідомив.

14.06.2016 досудове розслідування по даному кримінальному провадженню зупинене на підставі п.2 ч.1 ст.280 КПК України та оголошено розшук підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність одного або декількох ризиків, перелічених в ч.1 ст.177 КПК України.

В обґрунтування поданого клопотання орган досудового розслідування приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_7 з метою уникнення від притягнення до кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , постійного, офіційного Джерела доходу не має, що свідчить про слабкі соціальні зв`язки.

Вважаю, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст.177 КПК України окрім як тримання під вартою.

20.05.2025 року старшим слідчим СВ ГУНП в Харківській області, капітаном поліції ОСОБА_4 була винесена постанова про оголошення ОСОБА_7 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, у міжнародний розшук.

Згідно інформації наданої Центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , 02.03.2022 року покинув територію України через пункт пропуску Мостиська, маршрутом 7611 Львів-Перемишль, та не повертався, у зв`язку з чим орган досудового розслідування вважає доцільним оголосити ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , у міжнародний розшук.

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила його задовольнити.

Підозрюваний в судове засідання не з`явився, повідомлявся про місце, дату та час розгляду шляхом публікування оголошення в газеті «Урядовий кур`єр» 18.09.2025 у № 191 (8116).

Клопотання розглядається слідчим суддею в порядку частини 6 статті 193 КПК України за відсутності підозрюваного.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

Слідчий суддя встановив, що слідчим відділом Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001673 від 08.04.2016 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 307 Кримінального кодексу України.

Положеннями ст. ст. 5, 18 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення. Обмеження, дозволені згідно з цією Конвенцією щодо зазначених прав і свобод, не застосовуються для інших цілей ніж ті, для яких вони встановлені.

Згідно з частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Положеннями частини 1 статті 193 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно з частиною 6 статті 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

20.05.2025 року старшим слідчим СВ ГУНП в Харківській області, капітаном поліції ОСОБА_4 була винесена постанова про оголошення ОСОБА_7 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, у міжнародний розшук.

Згідно інформації наданої Центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , 02.03.2022 року покинув територію України через пункт пропуску Мостиська, маршрутом 7611 Львів-Перемишль, та не повертався.

Вказані обставини можуть свідчити про умисне ухилення підозрюваним від явки до суду, органу досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Вирішуючи питання щодо необхідності обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчий суддя зазначає наступне.

Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п?ять років.

Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з вимогами статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вимогами статті 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема, тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Підставою для звернення з даним клопотання стало те, що в діях ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачаються ознаки кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

На думку слідчого судді, ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні, у тому числі, тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. Обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України, підтверджується зібраними на даний час доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 01.02.2016, протоколом допиту свідка від 08.04.2016, протоколом допиту свідка від 13.04.2016, протоколом огляду місця події від 11.04.2016,протоколом допиту потерпілого ід 11.04.2016, повідомленням про підозру від 15.04.2016, протоколом допиту підозрюваного від 20.04.2016, висновком експерта № 2251 від 14.04.2016, висновком експерта № 2583 від 27.04.2016, протоколом допиту свідка від 14.06.2016.

Під час розгляду клопотання стороною обвинувачення підтверджені ризики того, що ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки протягом тривалого часу місце перебування підозрюваного не встановлено, останній покинув територію України, та до цього часу інформації щодо його повернення на територію України матеріали справи не містять. Досудове розслідування ще триває. Крім того, ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , за наданими стороною кримінального провадження відомостями офіційно непрацевлаштований, відомості про міцні соціальні стосунки та отримання доходів відсутні, не має постійного місця проживання на території м. Харкова.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Так, слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактичного місця мешкання у м. Харкові не має, раніше судимий, постійного джерела доходів не має, місцезнаходження останнього невідоме, залишив територію України у 2022 році та не повертався. Наразі останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, яке відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України відноситься до тяжкого злочину, за яке передбачене покарання лише у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років.

Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів» в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

Враховуючи фактичні обставини та вагомість наданих стороною кримінального провадження доказів, відомості про особу підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є громадянином іншої держави та відсутні відомості про наявність тісних зв`язків з державою Україна, його процесуальну поведінку під час досудового розслідування, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 кримінального правопорушенння, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також відомості про особу підозрюваного в їх сукупності, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та обрати відносно ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Таке рішення узгоджується з приписами КПК України, відповідно до яких встановлено процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу. На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку частини 6 статті 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: -чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; -чи наявна обґрунтована підозра; -чи наявні ризики кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Отже, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчий суддя вважає за необхідне обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно з абз. 7 частини 4 статті 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 188, 189, 190, 193 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001673 від 08.04.2016 року про обрання в порядку частини 6 статті 193 КПК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 Кримінального кодексу України - задовольнити.

У порядку частини 6 статті 193 КПК України обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Палестини, палестинця, громадянина Палестини, запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями частини 6 статті 193 КПК України після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з положеннями частини 6 статті 193 КПК України зобов`язати компетентних службових осіб органу досудового розслідування після затримання ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки його до місця кримінального провадження, звернутися до слідчого судді, суду для розгляду питання за участю ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , про застосування обраного йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена на безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1