Справа № 375/1639/25
Провадження № 1-кп/375/167/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду с. Рокитне кримінальне провадження № 0000271 від 01.04.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.190, ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

08 липня 2025 року до Рокитнянського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000271 від 01 квітня 2025 року, по обвинуваченню ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2, 4 ст. 190 КК України який затверджено 30 червня 2025 року прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3

08 липня 2025 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями головуючим суддею визначено суддю ОСОБА_1 ..

Ухвалою суду від 14 липня 2025 року по вказаному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченої ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що ризики, передбачені п. 1, 5 ст. 177 КПК України станом на теперішній час не перестали існувати. Наполягав, що більш м`які заходи забезпечення кримінального провадження не будуть дієвими. Посилався на норми ст. 176 КПК України та звернув увагу суду, що іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для військовослужбовців на час воєнного стану не передбачено. Також вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачена та захисник у судовому засіданні вважали можливим призначити справу до судового розгляду. Щодо клопотання прокурора про застосування стосовно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою звернула увагу суду, що у неї на утриманні малолітня дитина, яка проживає разом з її тіткою, участі у вихованні дитини вона зараз не може брати, також просила врахувати стан її здоров`я, оскільки вона хворіє на туберкульоз. Разом з цим, не заперечувала проти застосування щодо неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,але вважає ризики на які посилається прокурор не є дійсними та доведеними.

Суд, вислухавши учасників судового провадження та вивчивши клопотання прокурора та сторони захисту дійшов такого висновку.

Під час підготовчого судового засідання угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Рокитнянському районному суду Київської області.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення кримінального провадження до судового розгляду у відкритому провадженні.

Також у підготовчому судовому засіданні обговорено питання про необхідність надання органом з питань пробації досудової доповіді щодо обвинуваченої ОСОБА_4 ..

Згідно з ч. 1 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Враховуючи, що відповідно до ст.19 Закону України «Про пробацію» права, обов`язки, відповідальність, правовий та соціальний захист персоналу органу пробації визначаються Законом України «Про Державну кримінально-виконавчу службу України» та цим Законом, складання досудової доповіді слід доручити філії № 2 Білоцерківського районного відділу ДУ «Центр пробації» у Київській області.

Також суд зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих і свідків, тощо.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний, обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Суд, не роблячи передчасних висновків, щодо вини обвинуваченої ОСОБА_4 у інкримінованому кримінальному правопорушенні, не даючи оцінки жодному доказу зібраному у справі, вважає за доцільне обрати останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ризик переховування від суду, що підтверджується тим, що суворість покарання за вчинення кримінальних правопорушень, за які передбачене покарання у виді позбавленням волі за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, на строк до трьох років та за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, на строк від трьох до восьми років, може бути визнане обвинуваченою ОСОБА_4 більш небезпечним, ніж втеча. У зв`язку з чим запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, не надасть повної можливості контролювати обвинуваченого та забезпечити повний та всебічний розгляд кримінального провадження у суді.

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення підтверджується тим, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі з метою ухилитися від кримінальної відповідальності за злочин, у вчиненні якого обвинувачується, може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки обвинувачується у вчиненні трьох умисних майнових злочинів.

Суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченої ОСОБА_4 , характеру та тяжкості кримінальних правопорушень, що їй інкримінуються, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченої ОСОБА_4 , судом на теперішній час не встановлено.

Відповідно до Указу ПрезидентаУкраїни №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Пров ведення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який діє і на теперішній час.

З урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваної найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України відповідний розмір застави.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , її сімейний та майновий стан, інші дані про її особу, суд вважає за доцільне визначити підозрюваній заставу - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Що стосується клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід зазначити наступне.

За приписами ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого засідання, суд за клопотанням учасників провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених у розділі ІІ цього кодексу.

Та обставина, що в клопотанні прокурора зазначено «завтосувати» запобіжний захід у вигляді тримання ОСОБА_4 під вартою, а не «обрати» не може слугувати підставою для відмови у клопотанні прокурора, оскільки терміни «обрання запобіжного заходу» та «застосування запобіжного заходу» використовуються як синонімічні за своїм правовим значенням. Крім того, обрання є первинним при застосуванні запобіжного заходу, який обирається на певний строк, а продовження вторинна стадія, яка наступає, за певних умов, коли строк тримання під вартою закінчується.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає, що клопотання прокурора є обґрунтованим і підлягає частковому задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 314-316, 176-177, 183, 193, 194, 372,395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР № 0000271 від 01 квітня 2025 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України на 19 вересня 2025 року о 10-00 в приміщенні Рокитнянського районного суду Київської області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Доручити відповідальній особі філії № 2 Білоцерківського районного відділу ДУ «Центр пробації» у м. Києві та Киїівській області скласти досудову доповідь щодо обвинуваченої ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 375/1639/25 в строк до 15 вересня 2025 року.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у цьому кримінальному провадженні, потерпілих, обвинувачену, захисника.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 задовольнити частково.

Обрати обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Львівська установа виконання покарань № 19» строком на 60 діб до 29 вересня 2025 року включно.

Визначити обвинуваченій ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень 00 копійок.

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок ОСОБА_4 звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст.202 КПК України.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок покласти на обвинувачену ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена ОСОБА_4 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Копію ухвали вручити обвинуваченій, прокурору та захиснику, і направити начальнику ДУ ЛУВП № 19 для організації виконання.

На ухвалу суду обвинуваченою, захисником, прокурором в частині оскарження обрання запобіжного заходу може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали оголошено 04.08.2025 року.

Головуюча суддя ОСОБА_1