ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

про арешт тимчасово вилученого майна

27 листопада 2025 року м. Фастів Київської області

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0001352 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

в с т а н о в и в :

Клопотання надійшло до суду 26.11.2025 та відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.11.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебувала за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у компанії друзів разом із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де спільно проводили дозвілля та вживали спиртні напої.

Цього ж дня, близько 23 години 40 хвилин між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 виник словесний конфлікт, що переріс у бійку, під час якої у ОСОБА_4 раптово виник умисел на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 .

Реалізуючи вказаний умисел, направлений на умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, в ході раптово виниклого конфлікту, ОСОБА_4 , 24.11.2025 близько 23 години 55 хвилин, знаходячись за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, не маючи умислу на позбавлення життя, взяла у праву руку кухонний ніж, який знаходився у вказаному будинку та завдала ОСОБА_5 один удар ножем в праве стегно, внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження, у виді колото-різаного поранення правого стегна, що спричинило смерть потерпілого.

Відомості за даним фактом 25.11.2025 слідчим СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області внесено до ЄРДР за № 0001352 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, яке визнано речовими доказами, що і стало підставою для звернення до слідчого судді з даним клопотанням.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день розгляду клопотання повідомлений належним чином, направив заяву про розгляд справи в його відсутність та підтримання вимог клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Слідчий суддя, вивчивши письмові докази та дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Фастівського районного управління поліції ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001352 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

25листопада 2025 року в період часу з 03 год. 00 хв. по 04 год. 25 хв., за адресою: Київська обл., м. Фастів, вул. Правобережна, 14, за місцем вчинення злочину, проведено огляд житла та всіх його складових частин, в ході якого виявлено та вилучено: три змиви РБК зі стін в кухонній кімнаті, змив РБК з дров у коридорі, предмет зовні схожий на кухонний ніж на лезі якого виявлено сліди речовини бурого кольору.

25 листопада 2025 року в ході особистого обшуку під час затримання ОСОБА_4 було вилучено светр бежового кольору зі слідами РБК, який було поміщено до паперового конверту із спеціальною биркою NPU-1262039.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою слідчого СВ Фастівського РУП ОСОБА_6 від 25.11.2025, три змиви РБК зі стін в кухонній кімнаті, змив РБК з дров у коридорі, предмет зовні схожий на кухонний ніж на лезі якого виявлено сліди речовини бурого кольору, що були виявлені та вилучені 25.11.2025 за адресою: АДРЕСА_1 ; светр бежового кольору зі слідами РБК, який було поміщено до паперового конверту із спеціальною биркою NPU-1262039, який було вилучено під час особистого обшуку ОСОБА_4 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0001352 від 25.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на три змиви РБК зі стін в кухонній кімнаті, змив РБК з дров у коридорі, предмет зовні схожий на кухонний ніж на лезі якого виявлено сліди речовини бурого кольору, що були виявлені та вилучені 25.11.2025 за адресою: АДРЕСА_1 ; светр бежового кольору зі слідами РБК, який було поміщено до паперового конверту із спеціальною биркою №>11-1262039, який було вилучено під час особистого обшуку ОСОБА_4 .

Заборонити відчужувати, розпоряджатися та користуватися рухомим майном, а саме: три змиви РБК зі стін в кухонній кімнаті, змив РБК з дров у коридорі, предмет зовні схожий на кухонний ніж на лезі якого виявлено сліди речовини бурого кольору, що були виявлені та вилучені 25.11.2025 за адресою: АДРЕСА_1 ; светр бежового кольору зі слідами РБК, який було поміщено до паперового конверту із спеціальною биркою NPU-126203, який було вилучено під час особистого обшуку ОСОБА_4 , незастосування заборони розпорядження та користування якими може призвести до зникнення, пошкодження майна або настання інших наслідків, що може перешкодити кримінальному провадженню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_7