ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня2025 року

м. Київ

справа № 756/9672/21

провадження № 51-145км25

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд, колегія суддів) у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

адвоката ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційні скарги прокурорів, які брали участь у провадженні в судах першої та апеляційної інстанцій, на ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 16 жовтня 2024 року в кримінальному провадженні № 0005089 за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України (далі - КК).

Короткий зміст оскаржених судових рішень

1. Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 05 вересня 2023 року задоволено клопотання сторони захисту та закрито кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 14.06.2019 за №0005089, щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, на підставі абз. 2 п. 10 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), як таке, у якому строк досудового розслідування, визначений ст. 219 КПК, закінчився і жодній особі не було повідомлено про підозру.

2. Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 жовтня 2024 року зазначену ухвалу суду першої інстанції залишено без змін.

Вимоги касаційних скарг і узагальнені доводи осіб, які їх подали

3. У касаційних скаргах сторона обвинувачення, посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, просить вищевказані судові рішення скасувати і призначити новий розгляд у суді першої або апеляційної інстанції. Стверджує, що постанова прокурора про скасування постанови слідчого про закриття кримінального провадження складена у межах двадцятиденного строку, визначеного ч. 6 ст. 284 КПК, тому період часу між цими постановами не включається у строки досудового розслідування, передбачені ст. 219 КПК. Відтак вважає помилковою позицію апеляційного суду, відповідно до якої підозра ОСОБА_7 була вручена після спливу загального вісімнадцятимісячного строку досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні. При цьому зауважує, що постанова слідчого разом із матеріалами кримінального провадження була надіслана прокурору на вимогу останнього в результаті самостійного виявлення ним кримінального правопорушення, тому строк для її скасування повинен обраховуватись із дня надходження матеріалів кримінального провадження прокурору.

4. Крім того, зазначає, що зміни, внесені Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України щодо посилення самостійності Спеціалізованої антикорупційної прокуратури» № 3509-ІХ від 08.12.2023 (далі - Закон № 3509-ІХ), якими скасовуються строки досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у кримінальних провадженнях, у яких особам не повідомлялося про підозру, поширюються на всі кримінальні провадження, досудове розслідування або судовий розгляд яких не завершено до набрання чинності цим Законом, у тому числі й на це кримінальне провадження. Обвинувальний акт щодо ОСОБА_7 скеровано до суду у межах строку досудового розслідування, передбаченого ч. 3 ст. 219 КПК, протягом двох місяців із дня повідомлення йому про підозру.

Позиції інших учасників судового провадження

5. 03.09.2025 до Верховного Суду від прокурора, який брав участь у провадженні в суді апеляційної інстанції, надійшли зміни до касаційної скарги, в яких він просить судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції, тоді як у касаційній скарзі порушував питання про скасування лише ухвали апеляційного суду і призначення нового розгляду в цьому суді.

6. На касаційні скарги сторони обвинувачення надійшло заперечення адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 .

7. У судовому засіданні суду касаційної інстанції прокурор підтримав касаційні скарги.

8. Сторона захисту просила касаційні скарги сторони обвинувачення відхилити.

Мотиви суду

9. Заслухавши суддю-доповідача, з`ясувавши позиції учасників судового провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи касаційних скарг, колегія суддів вважає, що скарги задоволенню не підлягають з огляду на таке.

10. Відповідно до ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

11. Згідно із ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є лише: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність; невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.

12. Судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим (ст. 370 КПК).

13. У цьому кримінальному провадженні було встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.06.2019.

14. 01.11.2020 слідчим СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. 19.04.2021 відповідна постанова слідчого скасованав.о. заступника керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва. 26.05.2021 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК.

15. Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 219 КПК (у редакції станом на час внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР) строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину. Строки досудового розслідування у кримінальному провадженні не продовжувались.

16. За приписами ч. 6 ст. 284 КПК копія постанови слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження надсилається заявнику, потерпілому, прокурору. Прокурор протягом двадцяти днів з моменту отримання копії постанови має право її скасувати у зв`язку з незаконністю чи необґрунтованістю.

17. Відповідно до ч. 6 ст. 36 КПК Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, керівник окружної прокуратури, їх перші заступники та заступники при здійсненні нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування мають право скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих та прокурорів нижчого рівня у межах строків досудового розслідування, передбачених статтею 219 цього Кодексу. Про скасування таких постанов повідомляється прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення відповідного досудового розслідування.

18. Отже, як правильно виснував місцевий суд, з яким обґрунтовано погодився суд апеляційної інстанції, прокурор, який здійснює процесуальне керівництво, якому слідчий, дізнавач зобов`язані направити копію постанови про закриття кримінального провадження, має право скасувати таку постанову протягом двадцяти днів із моменту отримання копії постанови, а Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, керівник окружної прокуратури, їх перші заступники та заступники, реалізуючи повноваження, передбачені ч. 6 ст. 36 КПК, мають право скасувати постанову слідчого, прокурора про закриття кримінального провадження, але лише в межах строків, передбачених ст. 219 КПК.

19. Згідно з абз. 2 п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані закрити кримінальне провадження також у разі, коли строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру.

20. З цього приводу Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду висловив правову позицію в постанові від 03 квітня 2023 року у справі № 367/1335/21 (провадження № 51-2448 км 22). Зокрема, під час розгляду судом питання зарахування строків між винесенням постанови слідчим про закриття кримінального провадження до загальних строків досудового розслідування після скасування такої постанови в порядку ч. 6 ст. 36 КПК, до повідомлення особі про підозру, було зроблено висновок, що недотримання прокурором, який здійснює процесуальне керівництво, вимог ч. 6 ст. 284 КПК, а прокурорами вищого рівня - вимог ч. 6 ст. 36 КПК у кримінальних провадження, у яких до скасування постанови про закриття кримінального провадження жодній особі не повідомлялося про підозру, тягне за собою визнання повідомлення про підозру незаконним, а кримінальне провадження у таких випадках підлягає закриттю на підставі абз. 2 п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК як таке, у якому строк досудового розслідування, визначений ст. 219 КПК, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру.

21. З огляду на вищенаведене суди попередніх інстанцій правильно встановили, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження була скасована прокурором поза межами строку, визначеного ст. 219 КПК, відтак правові підстави для повідомлення ОСОБА_7 про підозру були відсутні. Водночас судами обґрунтовано відхилені посилання прокурора як на підстави об`єктивної неспроможності здійснення процесуального керівництва на несвоєчасне надіслання постанови про закриття кримінального провадження слідчим та проведення реорганізації місцевих прокуратур, оскільки згідно з кримінальним процесуальним законом зазначені обставини не можуть слугувати підставами для зупинення, відновлення чи поновлення процесуальних строків та не створюють винятків щодо вимог про належну організацію здійснення досудового розслідування. З такими аргументами погоджується також колегія суддів касаційного суду.

22. У цьому контексті касаційний суд вкотре звертає увагу на сформований у практиці Європейського суду з прав людини принцип належного урядування. Згідно із цим принципом державні органи повинні діяти і приймати рішення вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. Принцип належного урядування не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання обов`язків. Такі помилки не повинні бути усунені за рахунок зацікавленої особи.

23. Кримінальний процесуальний закон встановлює пряму норму, яка зобов`язує слідчого надіслати постанову про закриття кримінального провадження прокурору, а останній має право скасувати таку постанову у зв`язку з незаконністю чи необґрунтованістю протягом двадцяти днів з моменту отримання її копії (ч. 6 ст. 284 КПК). Постанова слідчого про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_7 була скасована прокурором після спливу п`яти місяців від дня її винесення. За таких обставин організацію досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні не можна визнати такою, яка відповідала принципу належного урядування.

24. Стосовно доводів у касаційних скаргах сторони обвинувачення про те, що зміни, внесені Законом № 3509-ІХ, зокрема у ст. 219 КПК «Строки досудового розслідування», поширюються на всі кримінальні провадження, досудове розслідування або судовий розгляд яких не завершився на момент набрання ним чинності, у тому числі й на кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 за ч. 5 ст. 191 КК, яке на час набрання чинності цим законом перебувало на розгляді апеляційного суду, то вони не ґрунтуються на вимогах закону. Так, зазначений закон набув чинності 01 січня 2024 року. Оскаржена ухвала місцевого суду постановлена 05 вересня 2023 року. Згідно з положеннями КПК судовий розгляд, поруч із підготовчим судовим провадженням і ухваленням та проголошенням судового рішення, є складовою частиною судового провадження у першій інстанції (п. 24 ч. 1 ст. 3 Глави 1 Розділу I, Глава 28 Розділу IV КПК). Провадження в суді апеляційної інстанції регламентоване Главою 31 Розділу V КПК і разом із провадженнями в суді касаційної інстанції та за нововиявленими або виключними обставинами відноситься до судового провадження з перегляду судових рішень. Отже на час набрання чинності Законом № 3509-ІХ судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні завершився.

25. За таких обставин суд першої інстанції, з яким погодився також апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_7 на підставі абз. 2 п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК.

26. На підставі вищенаведеного колегія суддів дійшла висновку, що касаційні скарги прокурорів у цьому кримінальному провадженні не підлягають задоволенню, а оскаржені судові рішення слід залишити без зміни.

Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК, колегія суддів

ухвалила:

Ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 05 вересня 2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 16 жовтня 2024 року щодо ОСОБА_7 залишити без зміни, а касаційні скарги прокурорів, які брали участь у провадженні в судах першої та апеляційної інстанцій, - без задоволення.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3