УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 грудня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , оглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 , поданої в порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції № 1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, а також процесуального керівника- прокурора, в рамках кримінального провадження №0000126 від 12.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Вінницького міського суду Вінницької області надійшла вищевказана скарга ОСОБА_2 , подана в порядку ст. 303 КПК України.

Скарга передана до провадження судді 31.12.2025 року.

Вивчивши матеріали скарги з додатками слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

Кримінальним процесуальним кодексом України, зокрема Главою 26, передбачений порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

Об`єктом оскарження на підставі глави 26 КПК України можуть бути тільки рішення, дії, бездіяльність слідчого, прокурора при здійсненні своїх повноважень під час досудового розслідування.

Відповідно до ч.3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду. Пунктами 1-11 ч. 1 ст. 303 КПК України визначений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, що можуть бути оскаржені, який не підлягає розширеному тлумаченню.

Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зі змісту скарги встановлено, що ОСОБА_2 просить визнати бездіяльність та зобов`язати дізнавача невідкладно ініціювати та застосувати заходи безпеки щодо ОСОБА_2 як потерпілого.

Згідно із статті 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Таким чином, передумовою оскарження бездіяльності органу досудового розслідування є подача клопотання та порушення стороною обвинувачення строків його розгляду або незгода з прийнятим рішенням, яке може бути скасоване в порядку визначеному КПК України.

Відповідно до поданої заявником копії клопотання, останнє датується 26.09.2025.

Однак зі скаргою до суду ОСОБА_2 звернувся до суду лише 30.12.2025, тобто фактично через три місяці з дня подачі клопотання, що свідчить про порушення строків, передбачених ч. 1 ст. 304 КПК України.

При цьому, необхідно зазначити, що ОСОБА_2 не просить поновити строк на звернення до суду та відсутнє обґрунтування обставин, які перешкодили звернутись з скаргою, у встановлений законодавством строк.

Необхідно зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України», яке прийняте палатою ЄСПЛ, право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Обмеження щодо умов прийнятності скарги встановлені ч.2 та ч.4 ст. 304 КПК України.

Щодо законності мети обмеження, то в даному випадку обмеження, які встановлені ч.2 ст. 304 КПК України мають законну мету, так як розгляд скарги, яка подана після закінчення строку на оскарження не є законним, відповідно до вимог КПК України.

Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не може бути обмежено таким чином чи у такій мірі, що буде порушена сама його сутність.

Так, відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що вищевказане, щодо умов прийнятності скарги, законності мети обмеження та пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями не обмежує таким чином та у такій мірі право доступу до суду, що була порушена сама сутність права доступу до суду, так як заявник може відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повторно звернутися зі скаргою з виправленими недоліками та відповідно до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України порушити питання щодо поновлення пропущеного строку на оскарження.

Також суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 4 ст. 40-1 КПК України дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення дізнавача.

Таким чином, визначення того, які процесуальні та слідчі дії необхідно здійснити на певній стадії кримінального провадження є виключними повноваженнями органу досудового розслідування, які здійснюються з урахуванням обсягу відомостей про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, у випадку неефективного, на думку заявника, здійснення досудового розслідування, перебуваючи у статусі потерпілого, ОСОБА_2 не позбавлений права повторного звернення до дізнавача/слідчого/прокурора з клопотаннями про проведення відповідних слідчих дій, в тому числі заходів забезпечення безпеки останнього, які повинні бути розглянуті відповідно до вимог ст. 220 КПК України та в подальшому можуть бути оскаржені в порядку ст. 303 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 , подану в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції № 1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, а також процесуального керівника - прокурора, в рамках кримінального провадження №0000126 від 12.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України, разом із додатками повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя