печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 та підозрюваного - ОСОБА_6 , які беруть участь у судовому засіданні в режимі відео конференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у кримінальному провадженні № 0001178 від 01.10.2025 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад вимог клопотання

На розгляд слідчому судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання сторони кримінального провадження про продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який спливає 28.12.2025.

В обґрунтування клопотання вказано, що закінчити досудове розслідування у визначений термін не виявляється можливим у зв`язку з необхідністю виконання переліку слідчих дій.

На переконання органу досудового розслідування ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо підозрюваного ОСОБА_6 не зменшилися. Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків виникла обґрунтована потреба у продовженні строку дії запобіжного заходу строком до 28.01.2026.

Позиції сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор підтримав вказане клопотання, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 , заперечував проти задоволення клопотання з підстав недоведеності прокурором того, що ризики не зменшились. Посилався на те, що відсутні перешкоди для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, просив у задоволенні клопотання відмовити.

Захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала думку захисника - адвоката ОСОБА_4 , додатково вказала, що вважає підозру необґрунтованою, ризики відсутніми та не доведеними, також у клопотанні не обґрунтовано неможливість завершення досудового розслідування у строк дії запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію своїх захисників, важає, що ризики відсутні, просив у задоволенні клопотання відмовити.

Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Заслухавши пояснення прокурора, думку захисників та підозрюваного, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001178 від 01.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України.

28.10.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 757/53802/25-к до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваному залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 за виключенням надання останньому невідкладної медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту під час повітряної тривоги, строком до 28.12.2025 та покладені додаткові обов`язки.

Постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 28.01.2026.

Релевантні джерела права

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

З огляду на положення ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії домашнього арешту згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто, при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними правилами, які регулюють питання про застосування відповідного запобіжного заходу з урахуванням додаткових обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, а саме: обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Мотиви слідчого судді

При вирішенні питання про доцільність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_6 необхідно врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Щодо обґрунтованості підозри

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Так, ОСОБА_6 підозрюється в тому, що він, як Одеський міський голова, будучи зобов`язаним відповідно до п. 5.2. Положення про Одеську міську ланку територіальної підсистеми єдиної державної системи цивільного захисту Одеської області здійснювати безпосереднє керівництво діяльністю міської ланки територіальної підсистеми, 30.09.2025, перебуваючи за місцем знаходження Одеської міської ради, що розташована за адресою: м. Одеса, площа Біржова, 1, будучи наділеним Законом необхідними повноваженнями, маючи реальну та фактичну можливість їх виконати, неналежним чином виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, в порушення п. 1 ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в України», не забезпечив додержання вимог п. 1 ч. 2 ст. 19 КЦЗ України з забезпечення цивільного захисту на території м. Одеси, що полягло у несвоєчасному прийнятті рішення щодо приведення органів управління цивільного захисту Одеської міської ланки територіальної підсистеми єдиної державної системи цивільного захисту Одеської області в готовність до дій при загрозі та виникненні надзвичайних ситуацій; в порушення п. 1 статті 36-1 Закону, здійснив неналежний контроль за підготовкою, подання на затвердження, організацією виконання та реалізацією місцевих програм у сфері цивільного захисту; утворенням відповідно до законодавства територіальних формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту; забезпеченням оповіщення та інформування населення, яке проживає на відповідній території, про виникнення або загрозу виникнення надзвичайної ситуації, у тому числі у доступній для осіб з вадами зору та слуху формі; утворенням місцевих комісій з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій для координації діяльності, пов`язаної із забезпеченням захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, запобігання виникненню надзвичайних ситуацій і реагування на них; утворенням органів з евакуації, планування, підготовка та проведення на відповідній території у разі виникнення або загрози виникнення надзвичайної ситуації, пожежі, іншої небезпечної події евакуації населення, культурних і матеріальних цінностей, їх розміщення та життєзабезпечення населення; в порушення п.п. 2 п. б ч. 1 ст. 38 Закону не вжив відповідних заходів щодо забезпечення громадської безпеки і порядку, життєдіяльності підприємств, установ та організацій, врятування життя людей, захисту їх здоров`я і збереження матеріальних цінностей, зокрема шляхом тимчасового призупинення роботи муніципальних закладів освіти, в порушення п. 1 ч. 4 ст. 42 Закону не забезпечив додержання вимог п. 7 ч. 2 ст. 19 КЦЗ України із забезпечення оповіщення та інформування населення про загрозу і виникнення надзвичайних ситуацій, у тому числі щодо необхідності обмеження пересування містом, в порушення п. п. 4 та 6 Типового положення, як безпосередній керівник Одеської міської ланки територіальної підсистеми єдиної державної системи цивільного захисту, не забезпечив наявності у Плані реагування органів управління та сил Одеської міської ланки територіальної підсистеми єдиної державної системи цивільного захисту у разі загрози або виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на території міста, плану дій в умовах затоплення міста внаслідок природних явищ в той час, як такі природні явища спостерігалися у м. Одесі неодноразово раніше.

Унаслідок неналежного виконання ОСОБА_6 , як Одеським міським головою та членом виконкому, своїх службових обов`язків через несумлінне, поверхневе, неякісне, невідповідальне ставлення до них, не реалізацію у повному обсязі наданих йому повноважень як того вимагають інтереси служби і громади, не вчинення усіх очікуваних від нього дій, для чого були наявні реальні об`єктивна і суб`єктивна можливості, через підтоплення дощовою водою, спричинено загибель ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_2 (біля бетонного стовпу на зупинці громадського транспорту по вул. Балківська, 28), ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_3 (біля будинку АДРЕСА_2 ) ОСОБА_17 ІНФОРМАЦІЯ_4 (на подвір`ї приватного будинку за адресою: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_18 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_19 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_20 ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_21 ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_22 ІНФОРМАЦІЯ_9 (у будинку АДРЕСА_4 ,), ОСОБА_23 ІНФОРМАЦІЯ_10 (біля будинку АДРЕСА_5 ) від механічної асфіксії внаслідок утоплення у дощовій воді, рівень якої досяг загрозливого для життя людей рівня у вказаних місцях міста Одеса, проте останні, не будучи своєчасно попередженими про надзвичайну ситуацію, не мали змоги вжити заходів до збереження свого життя та не отримали необхідної та вчасної кваліфікованої допомоги.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, а виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених у судовому засіданні матеріалах, слідчий суддя дійшов висновку про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України, що підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, які долучені до матеріалів справи.

Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування

Строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 , спливає 28.12.2025, однак завершити його до вказаного строку неможливо у зв`язку із необхідністю виконання значного обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій, здійснення заходів забезпечення кримінального провадження, спрямованих на повне, всебічне та неупереджене розслідування, перелік яких зазначено в клопотанні.

У судовому засіданні не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставне затягування розслідування кримінального провадження, але існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

Щодо наявності ризиків

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , а виходячи лише з фактичних даних, зазначених у доданих до клопотання документах, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Крім того, наявність та обґрунтованість підозри були встановлені під час застосування підозрюваному запобіжного заходу, в тому числі судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя зауважує, що згідно з вимогами чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

Як вбачається із клопотання, наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовується тим, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Приймаючи вказані дані з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, вважаю їх достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_6 на даній стадії провадження.

Слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, можливість переховування від слідства та суду, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , та суворість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, зокрема у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 367 КК України, покаранн,я за яке встановлене у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого. Така суворість та безальтернативність покарання може спонукати особу переховуватись від органу досудового розслідування, суду з метою уникнення відповідальності, що обумовлює існування ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, ОСОБА_6 , досяг 60-річного віку, а тому може безперешкодно виїхати закордон в умоваї воєноо стану. Достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні.

Ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, вбачається з того, що як вказують слідчий, прокурор, на даній стадії провадження існують підстави вважати, що слідством виявлено та зібрано не повний обсяг речей і документів, що мають значення для кримінального провадження, та про такі предмети, документи, місця їх приховання можуть знати лише особи, які безпосередньо вчиняли інкриміновані діяння. ОСОБА_6 може знати про достовірне знаходження не вилучених на даний час речей та документів, що мають значення речових доказів. У зв`язку з вказаним, слідчий суддя вбачає реальні ризики того, що зазначені предмети можуть бути знищені, спотворені тощо, що оцінено в сукупності із даними про особу підозрюваного.

Передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик незаконно впливати на свідків, експертів, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні наявний з огляду на те, що ОСОБА_6 може особисто впливати на інших учасників провадження у цьому кримінальному провадженні з метою зміни або відмови від дачі останніми показань, з огляду на те, що тривалий час був Одеським міським головою, відповідно має значний авторитет та велике коло знайомств. Крім того, з огляду на конкретний характер розслідуваної події, підозрюваними або свідками в провадженні можуть бути посадові особи Виконавчих органів та комунальних підприємств Одеської міської ради, які були підпорядковані ОСОБА_24 протягом багатьох років. Вказане в сукупності актуалізує і підвищує ступінь ймовірності реалізації ризику протиправного впливу на осіб, показання яких мають істотне значення для досудового розслідування. При цьому доказове значення для суду мають тільки ті показання, які суд сприймав безпосередньо під час судового засідання (або ж отриманих в порядку, передбаченому ст. 225 КПК України), тому до допиту осіб в суді такий ризик залишається актуальним.

Наявний також ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає у тому, що ОСОБА_6 з метою уникнення кримінальної відповідальності може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом погодження показань з іншими підозрюваними з метою уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності. Останні можуть обговорювати спільну версію своєї невинуватості у злочинах, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх причетних до розслідуваних кримінальних правопорушень осіб. Підозрюваний також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом зловживання процесуальними правами, що може полягати у неявці для проведення процесуальних дій у справі чи затягуванні з ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування.

Реальність зазначених у клопотанні ризиків підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, які в копіях долучені до матеріалів клопотання.

Стороною захисту не надано доказів на спростування необхідності продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На даний час у кримінальному провадженні строк досудового розслідування спливає 28.01.2026.

Вирішуючи клопотання про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слідчий суддя враховує стадію досудового розслідування, з урахування необхідності проведення органом досудового розслідування ряду слідчих дій, відомості про особу підозрюваного, його процесуальну поведінку під час досудового розслідування, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити підозрюваному строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту під час оголошення повітряної тривоги, в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.01.2026 включно, із продовженням виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом;

-не відлучатися з м. Одеси, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

-продовжити зберігати у Головному управлінні ДМС в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

На думку слідчого судді, з урахування стадії досудового розслідування та попередньої процесуальної поведінки підозрюваного, такий запобіжний захід зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. 176-178, 181, 194, 196, 199, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001178 від 01.10.2025 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту під час оголошення повітряної тривоги, в межах строку досудового розслідування, тобто до 28.01.2026 включно.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, до 28.01.2026 включно, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першим викликом;

-не відлучатися з м. Одеси, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

-продовжити зберігати у Головному управлінні ДМС в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 30.12.2025 о 08:25 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1