Справа № 307/630/22
Провадження № 1-кп/307/51/22
ТЯЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
Закарпатської області
В И Р О К

іменем України

14 жовтня 2025 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції), обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Тячів матеріали кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000032 від 03 лютого 2022 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, одруженого, фізичної особи-підприємця, судимості не має,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він, 14 грудня 2016 року, у відповідності до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", будучи зареєстрований фізичною особою-підприємцем та маючи у відповідності до національного класифікатора України, види економічної діяльності, серед яких: 49.41 Вантажний автомобільний транспорт (основний); 23.61 Виготовлення виробів із бетону для будівництва; 23.69 Виробництво інших виробів із бетону, гіпсу та цементу; 42.91 Будівництво водних споруд; 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 43.31 Штукатурні роботи; 43.32 Установлення столярних виробів; 43.33 Покриття підлоги й облицювання стін; 43.34 Малярні роботи та скління; 43.39 Інші роботи із завершення будівництва; 43.91 Покрівельні роботи; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 47.52 Роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 52.21 Допоміжне обслуговування наземного транспорту; 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у, отримав у серпні 2017 року погоджений робочий проект "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" (далі Проект), розроблений ВКП "ЗакарпаттяВодПроект", Басейнового управління водних ресурсів річки Тиса, метою якого, згідно п.1, є розчистка русла від твердих наносів з метою створення стійкого, в плані русла річки, задля збільшення пропускної спроможності р. Теребля, в період підняття рівнів води, по двох ділянках, загальною довжиною 1038 м., з метою стабілізації берегової лінії та зменшення дії розмиваючої сили водного потоку.

Зокрема, ОСОБА_4 в період з кінця 2017 по грудень 2020 року, діючи умисно, скориставшись несумлінним ставленням до своїх службових обов`язків окремих посадових осіб Тячівського МУВГ, досудове розслідування щодо яких здійснюються в іншому кримінальному проваджені, з якого виділено матеріали, здійснив незаконне видобування піщано-гравійної суміші, що відноситься до корисних копалин загальнодержавного значення загальним об`ємом 12 080 метрів кубічних, за наступних обставин.

ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх наслідки, достовірно знаючи, що в нього відсутні дозвільні документи для користування надрами загальнодержавного значення, а саме спеціальний дозвіл на користування надрами, на підставі укладеного з Тячівським міжрайонним управлінням водного господарства договору про надання послуг, всупереч ч.2 ст.86 Водного кодексу України, якою передбачено, що місця і порядок проведення зазначених робіт визначаються відповідно до проектів, що погоджуються з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства (крім робіт на землях, зайнятих морями, а також робіт, пов`язаних з будівництвом, облаштуванням та утриманням інженерно-технічних і фортифікаційних споруд, огорож, прикордонних знаків, прикордонних просік, комунікацій), та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, розпочав та здійснював за допомогою невстановленої досудовим розслідуванням техніки та спосіб роботи по видобуванню сировини піщано-гравійної на березі річки Теребля, що в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, шляхом її вилучення відкритим способом, тобто здійснював незаконне видобування корисної копалини загальнодержавного значення, з подальшим вивезенням вказаних корисних копалин.

Всього, за період з кінця 2017 року по грудень 2020 року, ОСОБА_4 , скориставшись несумлінним ставленням до своїх службових обов`язків окремих посадових осіб Тячівського МУВГ, досудове розслідування щодо яких здійснюється в іншому кримінальному проваджені, з якого виділено матеріали щодо ОСОБА_4 , під час надання послуг з розчистки річки Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, незаконно здійснив видобуток корисних копалин загальнодержавного значення - річкових наносів (піщано-гравійної суміші), об`ємом 12 080 метрів кубічних, які реалізував невстановленим особам.

Органом досудового розслідування дії обвинуваченого ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.2 ст. 240 КК України, а саме, у незаконному видобуванні корисних копалин загальнодержавного значення.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні свою винуватість в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні не визнав, від дачі показів відмовився на підставі ст.63 Конституції України.

Статтею 8 Конституції України гарантовано, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Положення статтей 62 та 129 Конституції України, ст. 17 КПК України визначають, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Основними засадами судочинства є, зокрема: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню:

1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення);

2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення;

3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат;

4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження;

5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання.

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

За правилами ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Згідно ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

Керуючись наведеними правовими нормами суд встановив наступне.

Суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, прийшов висновку, що в судовому засіданні не встановлено достатніх належних та допустимих доказів для доведення винуватості ОСОБА_4 перед судом "поза розумним сумнівом" і вичерпані можливості їх отримання.

Так, на обґрунтування винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення сторона обвинувачення посилається на:

покази свідка ОСОБА_6 , який в судовому засіданні показав, що працює директором департаменту екології і природних ресурсів Закарпатської обласної державної адміністрації. Дана справа стосується ст. 86 Водного Кодексу України, а саме розчистки русел річок. Департамент, в якому він працює, погодив ОСОБА_4 робочий проект "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області". Однак, дане погодження є лише однією із складових загального погодження Проекту. Тобто, даний Проект мали погодити і інші служби, в тому числі і Держгеонадра України. Зазначив, що ОСОБА_4 , при здійсненні розчистки русла річки, не мав права відчужувати отриману суміш, оскільки згідно Проекту, він мав її складувати. Що робити із складованою сумішшю вирішують Держгеонадра;

покази експерта ОСОБА_7 , яка в судовому засіданні показала, що вона надала висновок експерта № 3636 від 16 серпня 2021 року, висновок експерта № 3993 від 08 вересня 2021 року та висновок експерта № 4777 від 27 жовтня 2021 року. Дані висновки вона повністю підтримує. Зазначила, що видобування піщано-гравійної суміші ОСОБА_4 не відповідало вимогам законодавства, оскільки документація не була погоджена Держгеонадра України. У своєму висновку вона посилалася на висновок експерта № 2296 від 28 травня 2021 року, оскільки в її компетенцію не входить визначення виду суміші. Видобута ОСОБА_4 суміш, в сукупності, є піщано-гравійною сумішшю, тобто корисною копалиною загально-державного значення;

покази експерта ОСОБА_8 , яка в судовому засіданні показала, що вона надала висновок експерта № 2296 від 28 травня 2021 року, який повністю підтримує, із обставин, що зазначені у ньому;

рапорт оперуповноваженого 2 сектору ВКЗЕ УСБУ в Закарпатській області від 04 червня 2020 року, з якого відомо, що в ході виконання завдань, покладених на Службу безпеки України, отримано інформацію щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України. Зокрема, міжрайонними управліннями водного господарства, в рамках діючих проектів, на основі укладених з приватними суб`єктами підприємницької діяльності договорів підряду, проводяться роботи по розчистці русел річок в Закарпатській області з метою запобігання та зменшення виникнення ризиків від шкідливої дії води під час проходження льодоходу, повеней та паводків. При цьому, посадові особи міжрайонних управлінь водного господарства, у змові з приватними суб`єктами підприємницької діяльності, що виконують вищезазначені роботи, допускають незаконне видобування піщано-гравійної суміші, яка у подальшому реалізується місцевому населенню (т.1 а.п.111);

робочий проект "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області", з якого відомо, що метою даного проекту є розчистка ФОП ОСОБА_4 русла від твердих наносів з метою створення стійкого в плані руслі річки тиса задля збільшення пропускної спроможності русла в період підняття рівнів води по двох ділянках загальною довжиною 1 071 м., стабілізації берегової лінії та зменшення дії розвиваючої сили водного потоку. Проектована ділянка розчистки русла р. Теребля, правої притоки р. Тиса, розташована в межах с. Дулово Тячівського району. Даний проект погоджений: Державним Агентством водних ресурсів України, за умови врахування пропозиції, висловлених у листі Басейнового управління водних ресурсів річки Тиса від 31 серпня 2017 року № 01-09/1066 та дотримання природоохоронного законодавства при реалізації проектних рішень; департаментом екології та природних ресурсів Закарпатської обласної державної адміністрації, за умови дотримання вимог природоохоронного законодавства при його реалізації; Басейновим управлінням водних ресурсів річки Тиса, при виконанні наступних умов, а саме дотримання технології виконання робіт та вимог проектно-кошторисної документації, зокрема розділів 4 і 5 (організація виконання руслорозчисних робіт і заходи по охороні природи) та задіяння визначеним робочим проектом тимчасового приоб`єктного складу, просіювання наносів на місці розчистки категорично забороняється. Перед початком виконання робіт робочий проект необхідно погодити відповідно до вимог ст. 86 Водного Кодексу України; сільським головою с. Дулово; начальником Тячівського МУВГ; начальником управління Держгеокдастру у Тячівському районі Закарпатської області. При цьому слід зазначити, що даний проект, в супереч вимогам ст. 86 Водного кодексу України, не погоджений центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр (т.1 а.п. 131-202);

договір про надання послуг № 16 від 28 лютого 2020 року, з якого відомо, що ФОП ОСОБА_4 (замовник) та Тячівське міжрайонне управління водного господарства (виконавець) уклали договір про те, що виконавець зобов`язується за завданням замовника протягом визначеного в Договорі строку надавати за плату по робочому проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" на запроектованій ділянці наступні послуги, а замовник зобов`язується оплачувати надані послуги: обстеження запроектованого об`єкту з наданням рекомендації стосовно розроблення заходів, спрямованих на зменшення негативного впливу вод та покращення водогосподарської обстановки на об`єкті (т.1 а.п. 214-215);

акт обстеження ходу виконання руслоочисних робіт на ділянці русла річки Теребля в с. Дулово Тячівського району Закарпатської області від 17 березня 2020 року, з якого відомо, що роботи з розчистки русла р. Теребля ФОП ОСОБА_4 у відповідності та у межах розробленого проекту. Розчистка русла та видалення твердих річкових наносів здійснюється у межах глибин, передбачених робочими кресленням, до рівня меженного рівня води. В верхній частині між ПК11+29 та ПК13+00 на правому березі внаслідок проходження паводків змито 1 500 м.куб. наносів (т.1 а.п. 216);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 13 серпня 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 217);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 27 серпня 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 218);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 08 вересня 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 219);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 17 вересня 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 220);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 28 жовтня 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 221);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 13 листопада 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 222);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 08 грудня 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 223);

акт обстеження будівельного майданчика по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" від 09 липня 2020 року, з якого відомо, що комісія Тячівського МУВГ пропонує роботи на будівельному майданчику по проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" продовжити за умови дотримання проектних рішень та виконання рекомендації (т.1 а.п. 224);

договір № 17 від 28 лютого 2020 року, з якого відомо, що ФОП ОСОБА_4 (замовник) та Тячівське міжрайонне управління водного господарства (виконавець) уклали договір про те, що виконавець буде здійснювати технічний нагляд за виконанням будівельних робіт по об`єкту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" (т.1 а.п. 229-230);

інформацію Держгеонадра від 24 лютого 2021 року, з якої відомо, що ФОП ОСОБА_4 01 лютого 2019 року було відмовлено в погодженні проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" (т.1 а.п. 231-234);

заяву ФОП ОСОБА_4 від 09 серпня 2017 року на ім`я директора департаменту екології та природних ресурсів Закарпатської ОДА, з якого відомо, що ОСОБА_4 просить погодити проект "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області" та зазначає, що даний проект погоджений зі всіма організаціями (т.1 а.п. 235);

протокол огляду від 05 травня 2021 року, проведений старшим слідчим ОСОБА_9 , з участю ОСОБА_4 та спеціалістів ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , з якого відомо, що об`єктом огляду є земельна ділянка, розташована біля с. Теребля в межах с. Дулово Тячівського району, на якій згідно розробленого ВКП "Закаропаттяводпроект" БУВР "Тиса" за 2017 рік проводилася розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово Тячівського району ФОП ОСОБА_4 . Огляд проводився на правій стороні р. Теребля, тобто по напрямку течії річки. В ході проведення огляду було встановлено штучні виїмки, які утворені в результаті застосування габаритної техніки. В подальшому із чотирьох таких штучних виїмок, розташованих одна від одної приблизно 20 метрів, уверх по течії, було вилучено біля 4-5 кілограм гірських порід (копалин), які упаковані до спецпакетів НПУ ГСУ, а саме - з штучної виїмки під №1 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7255249, з штучної виїмки під №2 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7293283, з штучної виїмки під №3 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7293288, з штучної виїмки під №4 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7293289. Під час огляду виявлено земельну ділянку на якій проводиться розчистка русла річки Теребля в межах с. Дулово ФОП ОСОБА_4 . Виявлене під час огляду вилучено: зразки гірських порід (копалин) із чотирьох штучних виїмок згідно описової частини (т.1 а.п. 244-246);

чотири фотографії до протокол огляду від 05 травня 2021 року, з яких відомо, що на них зображена річка, а на березі знаходиться алювіальний матеріал (т.1 а.п. 247);

постанову слідчого про визнання предмету речовим доказом від 05 травня 2021 року, з якої відомо, що 15 взірців суміші, схожої до піщано-гравійної, вилучених 05 травня 2021 року в ході проведення оглядів місць подій та які упаковано до спецпакетів НПУ ГСУ (номера не зазначено), визнано речовими доказами (т.2 а.п. 1-2);

висновок про обстеження ділянки, що розташована в 1.5 км. на схід від с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, складений спеціалістом геологом ОСОБА_10 , з якого відомо, що в орографічному відношення ділянка проведення обстеження розташована в долині р. Теребля. Територія представлена заплавною терасою р. Теребля з абсолютною відміткою біля 287,0 м. над рівнем моря. В геморфологічному відношенні ділянка вишукувань охоплює один геоморфологічний елемент, а саме фрагмент заплавно-терасового комплексу голоценового віку алювіального генезису р. Теребля. В районі ділянки проведення обстеження ширина р. Теребля не перевищує 2-25 м. (весною 50-60 м.), глибина 0,7-1,0 м. (1,0 - 1,5 м.) Річка Теребля носить гірський характер. Русло річки має звивистий характер, що призводить, як до ерозійних процесів на одному березі так і до накопичення уламкового матеріалу на протилежному та утворення алювіальних островів. Ділянка проведення обстеження розташована на правому березі р. Теребля, де роками накопичувався алювіальний матеріал. В геологічній будові ділянки робіт приймають участь голоценові (сучасні) алювіальні відклади (аН), які приурочені до алювіальних відкладів заплав і першої надзаплавної тераси р. Теребля. Алювіальні утворення представлені переважно гравійно-галечником з піщаним заповнювачем, нерідко з валунами. Потужність алювіальних відкладів в районі проведення вишукувань складає 20 м. За межами руслової частини алювіальні відклади перекриті покривними супісками потужністю від 0.5 м. до 1.0 м. В гідрологічній будові ділянки виділяється водоносний горизонт, в сучасних алювіальних відкладах р. Теребля. Водовмісними є валунно-галечники з піщано-глинистим заповнювачем. Рівні підземних вод на пряму пов`язані рівнем води в р. Теребля, для якої характерно підняття води до 1,0-1,5 м. в паводковий період та опускання рівнів до 0,5-1,0 м. в межень. Територія, що підлягала обстеженню, представлена рівною площадкою, яка покрита алювіальними відкладами, що представлені гравійно-галечником з валунами та піщаним заповнювачем. Відклади слабо ущільнені, рихлі. З метою розчищення руслової частини р. Теребля та відповідно проектним рішенням, в межах ділянки проводиться забір алювіального матеріалу. На момент проведення обстеження (5 травня 2021р.) роботи по розчистці русла розпочаті і на сьогоднішній день затоплені водами ріки. Решта території підготовлена для подальшої роботи, а саме проведено шурфування для визначення якості алювіального матеріалу. Спостерігається 7-8 неглибоких (до 0,4-0,5 м.) шурфи (розчистки), з чотирьох яких рівномірно відібрано 4 проби. Візуально по дну шурфів спостерігається алювіальний гравійно-галечниковий матеріал з валунами та піщаним заповнювачем. Співвідношення уламкового матеріалу до заповнювача візуально оцінюється як 70-80 до 20-30. Для визначення гранулометричного складу та фізико-механічних властивостей гірських порід відібрані проби будуть направлені в відповідну сертифіковану лабораторію (т.2 а.п. 3);

висновок експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи від 28 травня 2021 року № 2296, з якого відомо, що чотири зразки сипкої суміші, вилучені 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля, в межах с. Дулово, де здійснюються роботи по розчистці русла річки, згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 , є сипкими гірськими породами з вмістом гравійної складової 75%, 77%, 74%, 89%, що відноситься до піщано-гравійних сумішей. Додаток: чотири спецпакети НПУ ГСУ під № 7255249, 7293283, 7293288, 7293289, які опечатані биркою з нанесеною печаткою "ЛНДІСЕ об`єкт" з сипкими піщано-гравійними сумішами (т.2 а.п. 7-11);

висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 16 серпня 2021 року № 3636, з якого відомо, що дослідженням поданих документів та матеріалів справи в межах спеціальних знань експерта з інженерно-екологічного виду досліджень, встановлено, що сипкі суміші, що були вилучені 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля, де здійснюються роботи по розчистці русла річки, згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 , і згідно висновку експерта № 2296 від 28 травня 2021 року є піщано-гравійними сумішами, та належать до корисних копалин загальнодержавного значення (т.2 а.п. 17-18);

висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 08 вересня 2021 року № 3993, з якого відомо, що роботи, які проводились ФОП ОСОБА_4 згідно робочого проекту Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" не відповідають вимогам чинного законодавства, оскільки суперечать правовим та організаційним процедурам виконання запроектованого комплексу робіт розчистки русла гірської річки від твердих наносів задля збільшення її пропускної спроможності, стабілізації берегової лінії та зменшення розвиваючої сили водотоку, підміняючи його масовим самовільним (бездозвільним) надрокористуванням: вилученням з природного середовища - річкової долини гірської річки Теребля в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області - піщано-гравійної суміші, яка є корисною копалиною загальнодержавного значення (т.2 а.п. 24-31);

висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 27 жовтня 2021 року № 4777, з якого відомо, що дослідженням наданих документів та матеріалів справи в межах спеціальних знань експерта з інженерно-екологічного виду досліджень, підтверджується розрахунково та документально розмір матеріальної шкоди, визначений Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області внаслідок самовільного користування надрами (вилученням з природного середовища - річкової долини річки Теребля в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області піщано-гравійної суміші) ФОП ОСОБА_4 на суму 12 176 640 грн. 00 коп. (т.2 а.п. 38-47);

розрахунок збитків від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами (піщано-гравійна суміш) з русла р. Теребля на території біля с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, з якого відомо, що розмір збитків за самовільне користування надрами складає 12 176 640 грн. 00 коп. (т.2 а.п.49);

протокол за результатами зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 21 липня 2021 року, з якого відомо, що 28 червня 2021 року, 29 червня 2021 року, 30 червня 2021 року до ОСОБА_4 дзвонили громадяни з метою купівлі відсіву, шутру та щебіню. Також, вони домовлялися про його вартість та час і місце доставки (т.2 а.п. 50-53).

протокол за результатами зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 20 вересня 2021 року, з якого відомо, що 16 серпня 2021 року, 03 серпня 2021 року, 05 серпня 2021 року, 11 серпня 2021 року, 31 серпня 2021 року, 08 вересня 2021 року, 16 вересня 2021 року до ОСОБА_4 дзвонили громадяни з метою купівлі відсіву, шутру та щебіню. Також, вони домовлялися про його вартість та час і місце доставки (т.2 а.п. 54-60).

Сторона захисту на спростування винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення посилається на:

рішення 8-ої сесії 7-го скликання Закарпатської обласної ради № 911 від 21 вересня 2017 року "Про регулювання водних відносин при проведенні робіт із розчистки русел річок у басейні р. Тиса в Закарпатській області", яким затверджено заходи з регулювання водних відносин при проведенні робіт із розчистки русел річок в басейні р. Тиса у Закарпатській області, з яких відомо, що метою виконання робіт із розчистки русел річок є зниження гідравлічного навантаження (тиску) на гідротехнічні споруди, корінні береги річок, які зазнають розмиву та ерозії, відновлення природного стану русла річок, забезпечення умов проходження паводку на ділянках мостових переходів, інженерних комунікацій, що перетинають річку (газо-нафто та продуктопроводи). Потреба у регулюванні водних відносин при проведенні робіт з розчистки русел річок у басейні р. Тиса також зумовлена необхідністю створення механізму упорядкування обліку, складування та реалізації вилучених річкових наносів (відкладів) і забезпечення відповідної сплати виконавцем платежів та інших відрахувань до місцевих бюджетів. Річкові відклади (алювіальні відклади, річкові наноси) не є надрами. Проведення робіт із розчистки русел річок здійснюється суб`єктами господарювання незалежно від форми власності, за рахунок наявних власних коштів та коштів, отриманих від реалізації річкових наносів (т.2 а.п. 87);

договір № 05/20 від 16 січня 2020 року, укладений між ФОП ОСОБА_4 (замовник) та ТОВ "Ера Л.Т.Д." (виконавець), з якого відомо, що замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов`язання провести відбір проб твердих річкових наносів з ділянки № 1 (ПК0+00 - ПК3+94, ПК0+00 - ПК5+24) та ділянки № 2 (ПК+00 - ПК1+80) русла р. Теребля, розташованих в межах с. Дулово Тячівського району, де ФОП ОСОБА_4 проводить роботи з розчистки русла р. Теребля у межах с. Дулово (т.2 а.п. 98-99);

акт відбору проби твердих річкових наносів від 22 січня 2020 року, з якого відомо, що було проведено відбір проби твердих річкових наносів з ділянки русла р. Теребля Тячівського району, на якій ФОП ОСОБА_4 проводить роботи з розчистки русла р. Теребля у межах с. Дулово, згідно робочого проекту. Проба направлена на дослідження до лабораторії Львівської геологорозвідувальної експедиції дочірнього підприємства "Західукргеологія" ПрАТ НАК "Надра України (т.2 а.п. 97);

договір №03/20л від 23 січня 2020 року, укладений між ПАТ "НАК "Надра України "Західукргеологія" (виконавець) та ОСОБА_4 (замовник), з якого відомо, що за завданням замовника виконавець зобов`язується виконати роботи: фізико-механічні випробовування річкових наносів (т.2 а.п. 100-102);

висновок лабораторії Львівської геологорозвідувальної експедиції дочірнього підприємства "Західукргеологія" ПрАТ НАК "Надра України за результатами лабораторних досліджень твердих річкових наносів русло р. Теребля в межах с. Дулово, з якого відомо що гравій і пісок із піщано-гравійної суміші в природному заляганні не відповідають технічним умовам ДСТУ Б В.2.7.-203:2009 "Суміші піщано-гравійні для будівельних робіт", ДСТУ Б В.21.7-75-98 "Щебінь і гравій щільні природні для будівельних матеріалів, виробів та конструкцій та робіт" та ДСТУ Б В.2.7.-32-95 "Пісок щільний природний для будівельних матеріалів, виробів, конструкцій і робіт". Для використання в цих галузях природна піщано-гравійна суміш потребує попереднього збагачення. За результатами фізико-механічних випробувань річкових наносів з місця відбору - русла р. Теребля у межах с. Дулово Тячівського району, встановлено процентний зерновий склад наносів, а саме: розмір фракції більше 70 мм - 28,69%, від 70 до 40 мм - 10,06%, від 40 до 20 мм. - 4,38 %, від 20 до 10 мм. - 2,24 %, від 10 до 5 мм. - 6,00%, менше 5 мм. - 48,63 %. (т.2 а.п. 104-114);

акт обстеження ходу виконання робіт на ділянці русла річки Теребля у с. Дулово Тячівського району Закарпатської області від 03 березня 2020 року, складений начальником відділу комплексного проектування "Закарпаттяводпроект", заступником начальника Тячівського МУВГ, начальником відділу використання водних ресурсів та техногенно-екологічної безпеки Тячівського МУВГ, за участю ВОП ОСОБА_4 , з якого відомо, що роботи з розчистки русла р. Теребля виконуються ФОП ОСОБА_4 у відповідності та у межах розробленого проекту (т.2 а.п. 115);

лист Державного науково-виробничого підприємства "Державний інформаційний геологічний фонд України" від 10 березня 2021 року №03/303-0961, з якого відомо, що державним кадастром родовищ та проявів корисних копалин України (ДКРП) ділянки родовищ та проявів корисних копалин (суміш піщано-гравійна, у т.ч. галька, піщано-гальковий матеріал, гравій, ракуша) такі, що розташовані на території басейнів річки Тиса, Тересва, Теребля у Тячівському та Рахівському районах Закарпатської області не обліковані. На території Тячівського та Рахівського районів Закарпатської області відсутні ділянки родовищ із затвердженими запасами, що обліковуються Державним балансом запасів корисних копалин України (Суміш піщано-гравійна) (т.2 а.п. 116);

лист Державної служби геології та надр України (Держгеонадра) №16256/01-1/05-21 від 17 вересня 2021 року, з якого відомо, що без проведення геологічного вивчення ділянки надр та геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин (із подальшим затвердженням її результатів у Державній комісії України по запасах корисних копалин) неможливо визначити напрям використання та приналежність корисної копалини (т.1 а.п. 117).

ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 03 липня 2023 року, з якої відомо, що по даному кримінальному провадженні призначено повторну інженерно-екологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, та зобов`язано прокурора надати в розпорядження експерта взірці суміші, схожої до піщано-гравійної, вилучених 05 травня 2021 року в ході проведення оглядів місць подій (ухвала суду в частині надання експертам взірців суміші стороною обвинувачення не виконана) (т.3 а.п. 32-39);

ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 листопада 2023 року, з якої відомо, що по даному кримінальному провадженні, за клопотанням експерта, змінено процесуальне визначення експертизи, призначеної ухвалою суду від 03 липня 2023 року, із повторної інженерно-екологічної експертизи на комплексну судово-ґрунтознавчу та інженерно-екологічну експертизу у кримінальному провадженні № 0000032 про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.240 КК України. Зобов`язано прокурорів ОСОБА_3 та ОСОБА_12 надати експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України для проведення експертизи об`єкти дослідження - суміші, схожої до піщано-гравійної, які вилучені 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, де здійснювалися роботи по розчистці русла річки Теребля, згідно робочого проекту "Розчистка руслі р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 (ухвала суду в частині надання експертам взірців суміші стороною обвинувачення не виконана) (т.3 а.п. 62-65).

висновок експерта за результатами проведення комплексної судово-ґрунтознавчої та інженерно-екологічної експертизи від 15 січня 2024 року № 20736/23-63/20737/23-63, виконаний експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_13 на підставі ухвали Тячівського районного суду від 03 липня 2023 року, з якого відомо, що відповідно до наданих матеріалів, поверхня русла річки Теребля, розташована в межах села Дулово Тячівського району Закарпатської області, на якій ФОП ОСОБА_4 проводяться роботи з розчистки русла р. Теребля на підставі робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району Закарпатської області", сформована з твердих річкових наносів (відкладів), не є надрами, які спричиняють ерозію і розмивання берегів та погіршують умови проходження паводків. Метою виконання робіт із розчистки русла річки є зниження гідравлічного навантаження (тиску) на гідротехнічні споруди, корінні береги річок, які зазнають розмиву та ерозії, відновлення природного стану русла річки, забезпечення умов проходження паводку; відповісти на питання, чи може вважатися зазначена сипка суміш частиною надр та корисною копалиною загальнодержавного значення не видається за можливе, оскільки не було виконано клопотання експерта, та ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 листопада 2023 року, а саме не надано об`єкти дослідження; сипка суміш з ділянки русла річки Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, на якій ФОП ОСОБА_4 проводяться роботи з розчистки русла річки Теребля згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, у с. Дулово Тячівського району Закарпатської області" не вважається корисною копалиною загальнодержавного значення; підстав для проведення розрахунків розміру збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами у даній ситуації немає (т.3 а.п.75-96).

ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 16 жовтня 2024 року, з якої відомо, що по даному кримінальному провадженні призначено повторну інженерно-екологічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, та зобов`язано прокурора надати в розпорядження експерта взірці суміш, схожої до піщано-гравійної, вилучених 05 травня 2021 року в ході проведення оглядів місць подій (ухвала суду в частині надання експертам взірців суміші стороною обвинувачення не виконана) (т.4 а.п. 22-29);

висновок експерта від 03 грудня 2024 року № СЕ-19/111-24/62893-ФХЕД, виконаний експертом Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України ОСОБА_14 , на підставі ухвали Тячівського районного суду від 16 жовтня 2024 року, з якого відомо, що аналіз матеріалів наданих в межах кримінального провадження показує про відсутність родовищ та проявів корисних копалин на зазначеній території проведення розчистки русла р. Теребля в межах с. Дулово, а також, про відсутність відомостей про реєстрацію робіт з геологічного вивчення надр, які обліковуються Державною службою геології та надр та Державним науково-виробничим підприємством "Державний інформаційний геологічний фонд України". Геологічна порода, з якої сформована поверхня русла річки Теребля в межах села Дулово і яка отримана в результаті розчистки русла р. Теребля є піщано-гравійною сумішшю, що не є корисною копалиною або сировиною, а територія не відноситься до ділянок родовищ піску та гравію; в матеріалах кримінального провадження відсутні дані щодо використання методів та документів, які містять дані про об`єм незаконно вилученої з природного середовища сипкої суміші та розміру збитків, заподіяних державі, згідно представлених матеріалів кримінального провадження (т.4 а.п. 39-47);

ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 27 травня 2025 року, з якої відомо, що стороні обвинувачення в особі групи прокурорів у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України, встановлено строк для подання до суду доказів, а саме, забезпечити для огляду в судовому засіданні, яке відбудеться о 13 год. 30 хв. 16 червня 2025 року, речові докази, а саме, чотири спецпакети НПУ ГСУ під № 7255249, 7293283, 7293288, 7293289, які опечатані биркою з нанесеною печаткою "ЛНДІСЕ об`єкт" з сипкими піщано-гравійними сумішами (дана ухвала суду стороною обвинувачення не виконана) (т.4 а.п. 116-117).

Однак, вищезазначені докази, зібрані органом досудового розслідування, на які посилається сторона обвинувачення на підтвердження винуватості ОСОБА_4 в інкримінованому злочині не доводять його вини.

Частина друга ст.240 КК України передбачає відповідальність, в тому числі, за незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення.

Об`єктом даного злочину є видобування корисних копалин загальнодержавного значення.

Предметом злочину є корисні копалини загальнодержавного значення.

Відповідно до ст. 6 Кодексу України про надра корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення.

Переліки корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року N 827 "Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення" (в редакції постанови КМУ від 16 серпня 2005 року N 747 та від 25 травня 2006 року N 754).

Об`єктивна сторона злочину може проявлятися у незаконному видобуванні корисних копалин загальнодержавного значення.

Під незаконним видобуванням корисних копалин загальнодержавного значення слід розуміти порушення встановленого законом порядку і правил вилучення корисних копалин із їх родовищ (покладів), а саме: їх видобування без спеціального дозволу на користування надрами, а також за відсутності спеціального акту, що засвідчує гірничий відвід, та без затвердженого проекту планів гірничих робіт, геологічного вивчення та охорони надр та затвердженого у встановленому законом порядку проекту відведення земель; експлуатацію родовищ корисних копалин з порушенням екологічних вимог проектів та планів розробки, без проходження обов`язкової екологічної експертизи; самовільне розширення меж територій родовищ; здійснення під виглядом дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин промислового видобування корисних копалин тощо.

Суб`єктивна сторона злочину при незаконному видобуванні корисних копалин характеризується прямим умислом.

До корисних копалин загальнодержавного значення, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 р. N 827, в складі піщано-гравійної сировини віднесено наступні копалини: галька, гравій, піщано-гальковий матеріал, ракуша.

Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Вищезазначена постанова Кабінету Міністрів України не містить такого виду корисної копалини загальнодержавного значення як "піщано-гравійна суміш" та/або "річкові наноси", які використані стороною обвинувачення у обвинувальному акті у даному кримінальному провадженні та висновку експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи від 28 травня 2021 року № 2296.

Правова позиція з цього приводу викладена у п. 5.2.4. постанови Верховного Суду від 11 червня 2018 року у справі № 907/689/17.

У постанові колегії суддів Третьої судової палати ККС ВС від 18 січня 2023 року у справі № 723/5055/21 викладена наступна правова позиція: незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення є закінченим складом кримінального правопорушення з моменту початку їх видобування незалежно від кількості добутих корисних копалин, а видобування таких копалин передбачає вчинення дій, що полягають у вилученні їх із родовищ будь-яким способом.

Диспозиція ч. 2 ст. 240 КК є бланкетною та передбачає, зокрема, для встановлення того, що незаконно видобуті корисні копалини мають загальнодержавне, а не місцеве значення, необхідність звернення до регулятивного законодавства, а саме до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 р. N 827, та Національного класифікатора України ДК 008:2007 "Класифікатор корисних копалин", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 12 грудня 2007 року № 357.

Відповідно до пункту 3.10 Національного класифікатора України ДК 008:2007 "Класифікатор корисних копалин", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 12 грудня 2007 року № 357, природні мінеральні утворення органічного і неорганічного походження у надрах, на поверхні землі, у джерелах вод і газів, на дні водоймищ, придатні для промислового використання. Корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. Віднесення корисних копалин до корисних копалин державного та місцевого значення визначає Кабінет Міністрів України за поданням спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з геологічного вивчення та забезпечення раціонального використання надр.

Відповідно до Додатку А (довідковий) "Абетковий покажчик" Національного класифікатора України ДК 008:2007 "Класифікатор корисних копалин", затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 12 грудня 2007 року № 357, зазначені такі види корисних копалин як: галька, код ДК 008:2007 - 34 006 060; гравій, код ДК 008:2007 - 34 006 090; ракуша, код ДК 008:2007 - 34 006 180.

Дослідивши в судовому засіданні протокол огляду від 05 травня 2021 року, суд визнає його недопустимим доказом виходячи із наступного.

З протоколу огляду від 05 травня 2021 року та долучених до нього чотирьох фотографій відомо, що його складено за наслідками проведеного 05 травня 2021 року огляду місця події, а саме ділянки місцевості, розташованої біля с. Теребля, у межах с. Дулово, на правій стороні р. Теребля по напрямку течії, з якої було виявлено та вилучено чотири зразки гірських порід для їх подальшого дослідження.

Однак, з даного протоколу огляду та долучених до нього чотирьох фотографій неможливо встановити точне місце проведення даного огляду та відібрання зразків (не зазначені жодні координати), методику, яку використав орган досудового розслідування, коли обирав місця для вилучення зразків ґрунту, наданих у подальшому стороною обвинувачення для проведення ґрунтознавчої експертизи. Причому, зразки відбиралися з певної ділянки місцевості (точне місце невідоме), не з транспортних засобів, спеціальної техніки, не із зафіксованих належним чином місць видобування, що дало б змогу достовірно ідентифікувати це місце як місце здійснення незаконного видобування корисних копалин загальнодержавного значення.

Крім цього, у протоколі огляду не зазначено, які технічні засоби використовувалися для відібрання зразків ґрунту, які особи його здійснювали, а також відсутня інформація про фотографування, упакування та опечатування зразків за підписом слідчого та інших учасників цієї слідчої дії.

Також, у даному протоколі не зазначено точну кількість вилученого ґрунту, а лише зазначено, що вилучено із чотирьох штучних виїмок біля 4 - 5 кілограм. При цьому, не зазначено, яким чином слідчий визначив вагу вилученого ґрунту, як і не зазначено вилучену її кількість із кожної штучної виїмки.

Вилучені під час огляду чотири зразки гірських порід були поміщені до спецпакетів НПУ ГСУ, а саме - з штучної виїмки під №1 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7255249, з штучної виїмки під №2 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7293283, з штучної виїмки під №3 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7293288, з штучної виїмки під №4 зразки порід упаковані до спецпакету НПУ ГСУ №7293289.

Однак, прокурором не було надано в судове засідання для огляду дані речові докази, тобто ті, які були вилучені під час огляду, а саме зразки гірських порід, які були упаковані у чотири спецпакети із вищезазначеними номерами.

Незазначення у протоколі огляду точного місця його проведення та ненадання суду та експертам вилучених під час даного огляду зразків гірських порід, які упаковані до спецпакетів №7255249, №7293283, №7293288, №7293289, позбавляє можливості провести будь-яку експертизу для визначення, чим являється дана гірська порода (сипка суміш) та чи може вважатися зазначена гірська порода (сипка суміш) частиною надр та корисною копалиною загальнодержавного значення.

Суд не бере до уваги як речові докази вісім пакетів з піщано-гравійною сумішшю, які сторона обвинувачення двічі надавала для огляду в судовому засіданні (кожний раз по чотири пакети, і кожний раз інші), оскільки вони не відповідають тим пакетам, які були повернуті експертом органу досудового розслідування після проведення експертизи, а саме, на даних пакетах відсутні номери: 7255249, 7293283, 7293288, 7293289, та вони не опечатані биркою з нанесеною печаткою "ЛНДІСЕ об`єкт" (т.2 а.п. 7-11).

За клопотанням органу досудового розслідування було призначено та проведено ряд експертиз, стосовно предметів вилучених під час огляду від 05 травня 2021 року та визнаних речовими доказами.

Щодо висновку експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи №2296 від 28 травня 2021 року, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.1, 3, 4 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність. Запитання, які ставляться експертові, та його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Частиною 1 ст. 69 КПК України передбачено, що експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Відповідно до пункту 22.2.4 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5), основними завданнями ґрунтознавчої експертизи є: виявлення на предметах-носіях мікронашарувань (часток) ґрунтового походження, визначення їх природи, а також установлення спільної родової (групової) належності з наданими зразками; установлення походження ґрунту на предметах-носіях з певної ділянки місцевості (іншого місця події); установлення механізму утворення ґрунтових нашарувань.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань: Чи є нашарування ґрунту (об`єктів ґрунтово-мінерального походження) на предметі-носії (зазначається, на якому саме)? Чи мають порівнювані об`єкти (нашарування на предметі-носії та ґрунт з місця події) спільну родову (групову) належність? Чи походять дані нашарування (зазначається, які саме) з певної ділянки місцевості? Який механізм утворення нашарувань ґрунту? Яка характеристика місцевості, з якої походять нашарування ґрунту на об`єктах-носіях?

При підготовці і призначенні ґрунтознавчої експертизи слід дотримуватись таких правил: при дослідженнях ґрунтових об`єктів з метою встановлення їх походження з певної ділянки місцевості для порівняння направляються зразки ґрунту з місця, де за припущенням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), знаходився предмет-носій (місце виявлення трупа, слідів взуття тощо), та інших місць у межах ділянки, яка ідентифікується. Крім того, слід надавати контрольні зразки із суміжних ділянок, аналогічних і таких, які відрізняються від тієї, яка ідентифікується, наприклад із сусіднього поля, яке засіяно іншою культурою, з ділянки, яка має інший характер рослинності, інший профіль тощо; відбір зразків проводиться з урахуванням особливостей ділянки, яка ідентифікується; якщо ділянка має відносно однорідну поверхню, то відбираються чотири-п`ять індивідуальних зразків з поверхневого шару місця контакту предмета-носія з ґрунтом і не менше двох контрольних зразків із суміжних ділянок (змішаних з 4 - 5 пробами, відібраними в радіусі 2 - 5 м); зразки відбираються з поверхневого шару ґрунту на глибині не більше 5 см масою 100 - 150 г і упаковуються в паперові пакети; якщо ділянка являє собою западину (яр, канаву, яму тощо), зразки відбираються з дна і різних генетичних горизонтів стін, відкосів, а контрольні - з поверхні ґрунту біля западин та із суміжних ділянок місцевості; усі зразки висушують на повітрі і поміщують у пакети; з питань відбору зразків, якщо є така необхідність, слід проконсультуватися з експертом (спеціалістом) або запросити його для участі в цій дії; до документа про призначення експертизи (залучення експерта) слід додати протокол огляду місця події з планом-схемою. Якщо огляд предметів-носіїв ґрунту оформлено окремим протоколом, він також додається. Важливо, щоб у наданих експерту матеріалах були позначені місця відбору зразків ґрунту. Крім того, слід надати довідки про метеоумови та характер використання об`єктів з нашаруваннями ґрунту в період від часу події до часу відбору зразків та призначення експертизи (залучення експерта). Якщо в цей період на місці події проводились роботи, які могли змінити характеристики ґрунту (перекопування, будівельні, вантажні та інші роботи, унаслідок яких на ґрунті могли залишитись сторонні домішки), про це також слід повідомити експерта; кожний предмет, на якому виявлені нашарування ґрунту, упаковується окремо. До упаковок зразків має прикріплюватись бирка із зазначенням його номера і місця його вилучення. Останні дані слід узгоджувати з планом-схемою місця події.

Тобто, до предмету ґрунтознавчої експертизи не може входити питання віднесення зразків сипкої суміші, вилучених 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля, в межах с. Дулово, до піщано-гравійних сумішей, та питання про те, чи є ця суміш надрами, що належать до корисних копалин загальнодержавного значення.

Вид корисної копалини, як об`єкт експертизи не відноситься до питань ґрунтознавчої судової експертизи.

Відповідно до ч.1, 2 ст.94 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів. (Стаття 85 КПК).

Отже, висновок експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи № 2296 від 28 травня 2021 року є неналежним доказом існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, тобто належності до корисної копалини загальнодержавного значення зразків сипкої суміші ґрунтового походження, вилучених 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля, в межах с. Дулово, де ОСОБА_4 здійснює діяльність з розчистки русла річки.

Щодо висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 3636 від 16 серпня 2021 року, слід зазначити наступне.

Даний висновок містить посилання виключно на висновок експерта № 2296 від 28 травня 2021 року, а не на результати власних досліджень експерта, та крім цього, констатує належність піщано-гравійної суміші до корисних копалин загальнодержавного значення.

Ні висновок експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи № 2296 від 28 травня 2021 року, ні висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 3636 від 16 серпня 2021 року, не містять даних про те, до якого саме виду корисних копалин загальнодержавного значення, з переліку, викладеного у Постанові Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року №827 "Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення" (в редакції постанови КМУ від 16 серпня 2005 року №747 та від 25 травня 2006 року №754), відноситься сипка суміш, вилучена 05 травня 2021 року в ході огляду берегової смуги річки Теребля, в межах с. Дулово, де здійснюються роботи по розчистці русла річки згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 .

Отже, зазначені висновки є необґрунтованими, не містять висновків з питань, які мають доказове значення і підлягають встановленню під час кримінального провадження, а тому не можуть визнаватися доказами винуватості ОСОБА_15 .

Разом із цим, у рішенні в справі "Гефген проти Німеччини" Європейський суд з прав людини для описання доказів, отриманих із порушенням встановленого порядку, сформував доктрину "плодів отруєного дерева", відповідно до якої якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з його допомогою, будуть такими ж.

У рішенні у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що докази, отримані в кримінальному провадженні з порушенням встановленого порядку, призводять до його несправедливості в цілому, незалежно від доказової сили таких доказів і від того, чи мало їх використання вирішальне значення для засудження обвинуваченого судом.

Ураховуючи наведене, а також те, що речові докази та вихідні дані для проведення експертиз було отримано в ході проведення огляду від 05 травня 2021 року, протокол якого визнано недопустимим доказом, слід також визнати недопустимими наступні докази: постанову слідчого про визнання предмету речовим доказом від 05 травня 2021 року, висновок експерта за результатами проведення криміналістичної ґрунтознавчої експертизи від 28 травня 2021 року № 2296, висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 16 серпня 2021 року № 3636, висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 08 вересня 2021 року № 3993, та висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 27 жовтня 2021 року № 4777.

Визначення виду корисної копалини врегульовано спеціальними нормами законодавства.

Відповідно до пунктів 1, 2, 9, 10 Розділу III "Порядок встановлення виду корисної копалини" Методики визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, затвердженої наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 15 вересня 2022 року № 366, вид корисної копалини визначається на підставі даних, наведених у дозвільній документації або в інших документах, отриманих посадовими особами органів державного нагляду (контролю) під час проведення заходів. У разі відсутності документів, в яких містяться відомості про вид корисної копалини, вид корисної копалини встановлюється шляхом проведення лабораторних досліджень відібраних в установленому порядку зразків сировини (порід та/або корисних копалин), напівфабрикатів, продукції (далі - зразок). Уповноважена та/або акредитована організація (лабораторія) (відповідний власний структурний підрозділ органу влади) за результатами визначення речовинного складу, кількості, якості і технологічних властивостей корисних копалин шляхом проведення вимірювань хімічного складу, фізико-хімічних, фізико-механічних та інших властивостей і показників за конкретними групами (видами) об`єктів (речовин) відповідно до інструкцій ДКЗ України із застосуванням Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 05 травня 1997 року № 432, складає висновок про вид корисної копалини. У висновку про вид корисної копалини зазначаються: перелік проведених лабораторних досліджень; вид корисної копалини відповідно до переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 року № 827; напрям використання корисної копалини; кількісний та відсотковий вміст корисної копалини у загальному об`ємі відібраного зразка; вартість висновку про вид корисної копалини.

Згідно п.3.7, 3.8, 3.9, 3.12 Інструкції із застосування Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр до родовищ піску та гравію, затвердженої Наказом Державної комісії по запасах корисних копалин при Міністерстві навколишнього природного середовища України від 25 червня 2007 року № 198, родовища піску та гравію - це просторово визначені ділянки надр, у межах яких виявлені, геологічно вивчені та економічно оцінені поклади пісків та гравію, які за своїми властивостями, якістю, умовами залягання та кількістю запасів є економічно доцільними для промислової розробки і використання відповідно до встановлених державних стандартів та технічних вимог споживача . Ділянка родовища піску та гравію - це просторово обмежена частина родовища піску та гравію, виділена за структурними умовами, технологічними особливостями корисної копалини та іншими ознаками, у межах якої слід проводити окремий підрахунок запасів, яка за кількістю запасів є економічно доцільною для промислової розробки. Основна корисна копалина родовища піску та гравію - корисна копалина, що визначає промислове значення родовища, напрям використання його товарної продукції і назву. Запаси піску та гравію (загальні запаси) - кількість (обсяги) піску та гравію з відповідними властивостями, які виявлені і підраховані на місці залягання за даними геологічного вивчення відкритих (ідентифікованих) родовищ, які можна видобути для використання.

Отже, чинним законодавством чітко регламентовано механізм і процедуру визначення виду корисної копалини та порядок складання документу (висновку) про вид корисної копалини.

Однак, висновку про вид корисної копалини, виготовленого з дотримання вище зазначених положень законодавства, стороною обвинувачення не надано і судом у процесі розгляду справи не здобуто.

Щодо висновку про обстеження ділянки, що розташована в 1.5 км. на схід від с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, складеного спеціалістом геологом ОСОБА_10 , слід зазначити наступне.

За результатами обстеження ділянки, що зазначена у висновку, відомо, що алювіальні відклади утворилися і накопичуються шляхом їх нанесення водотоком річки Теребля.

Відповідно до ст. 1 Кодексу України про надра , надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Згідно ст. 5 Кодексу України про надра, державний фонд надр включає як ділянки надр, що використовуються, так і ділянки надр, не залучені до використання, в тому числі континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони. Родовища корисних копалин - це нагромадження мінеральних речовин в надрах, на поверхні землі, в джерелах вод та газів, на дні водоймищ, які за кількістю, якістю та умовами залягання є придатними для промислового використання. Усі родовища корисних копалин, у тому числі техногенні, з запасами, оціненими як промислові, становлять Державний фонд родовищ корисних копалин, а всі попередньо оцінені родовища корисних копалин - резерв цього фонду.

Відповідно до ст.6 Кодексу України про надра, корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. Віднесення корисних копалин до корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення здійснюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Тобто, річкові наноси, що формуються під впливом постійного водотоку і утворюються або переміщаються в залежності від сили водотоку течії русла, не можуть вважатися надрами у розумінні статті 1 Кодексу України про надра, оскільки не розташовані під поверхнею суші та під дном водоймищ.

Стороною обвинувачення не подано жодного доказу того, що у Державному кадастрі родовищ та проявів корисних копалин України обліковуються родовища, запаси, або прояви корисних копалин - сировини піщано-гравійн ої, в тому числі гальки, піщано-галькового матеріалу, гравію, ракуші, на території басейну річки Теребля на території с. Дулово Тячівського району Закарпатської області, а також доказів того, що на річці Теребля на території с. Дулово Тячівського району Закарпатської області проводилися розвідка, розробка, оцінка запасів родовищ корисних копалин - сировини піщано-гравійної, в тому числі гальки, піщано-галькового матеріалу, гравію, ракуші.

Щодо об`єму вилучених ОСОБА_4 річкових наносів (піщано-гравійної суміші), що є корисною копалиною, в кількості 12 080 метрів кубічних, слід зазначити наступне.

Відповідно до п.1.7., 2.1, 2.2., 3.1 Методики визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, затвердженої наказом міністерства екології та природних ресурсів України від 29 серпня 2011 року № 303, методика застосовується при визначенні відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, у тому числі торфу загальною глибиною розробки понад два метри. Факт самовільного користування надрами встановлюється особами, які уповноважені здійснювати державний контроль (нагляд) за використанням і охороною надр під час проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю). Для встановлення факту самовільного користування надрами та визначення обсягу видобутих надр використовується пряме вимірювання (заміри розробок, кар`єрів, накопичених надр) разом з аналізом матеріалів геологорозвідувальних робіт (геологічні, гідрогеологічні карти родовищ за їх наявності). Для визначення обсягу самовільно видобутих надр безпосередньо на місці видобування виконують прямі вимірювання лінійних розмірів: довжини, ширини та висоти, розраховують об`єм через добуток лінійних розмірів за допомогою відповідного засобу вимірювальної техніки, що має метрологічне підтвердження.

Згідно ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", за результатами здійснення планового або позапланового заходу, посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Однак, стороною обвинувачення не подано жодних доказів того, що факт самовільного користування надрами обвинуваченим ОСОБА_4 встановлювався особами, які уповноважені здійснювати державний контроль (нагляд) за використанням і охороною надр під час проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю).

Крім цього, матеріали кримінального провадження не містять доказів виконання особами, які уповноважені здійснювати державний контроль (нагляд) за використанням і охороною надр прямих вимірювань лінійних розмірів місць забору піщано-гравійної суміші: довжини, ширини, висоти, глибини, способу визначення та розрахунку об`єму піщано-гравійної суміші, використання відповідних засобів вимірювальної техніки, що мають метрологічне підтвердження.

Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено належність твердих річкових наносів, що вилучаються у процесі розчистки русла річки Теребля, до корисних копалин загальнодержавного значення.

При цьому суд зазначає, що стороною захисту наступними доказами, а саме, висновком лабораторії Львівської геологорозвідувальної експедиції дочірнього підприємства "Західукргеологія" ПрАТ НАК "Надра України за результатами лабораторних досліджень твердих річкових наносів русло р. Теребля в межах с. Дулово, листом Державного науково-виробничого підприємства "Державний інформаційний геологічний фонд України" від 10 березня 2021 року №03/303-0961, листом Державної служби геології та надр України (Держгеонадра) №16256/01-1/05-21 від 17 вересня 2021 року, висновком експерта за результатами проведення комплексної судово-ґрунтознавчої та інженерно-екологічної експертизи від 15 січня 2024 року № 20736/23-63/20737/23-63, висновком експерта від 03 грудня 2024 року № СЕ-19/111-24/62893-ФХЕД, спростовано твердження сторони обвинувачення про те, що ОСОБА_4 незаконно видобував корисні копалини загальнодержавного значення.

Статтею 22 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів, засобами, передбаченими цим кодексом. Обов`язок доказування обставин, передбачених ст.91 КПК України, тобто винуватості обвинуваченого, форми вини, мотиву і мети вчинення кримінального правопорушення, виду і розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, у відповідності до положень ч.1 ст.92 КПК України, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим кодексом випадках, на потерпілого.

Згідно вимог ч.1 ст.94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожен доказ з точки зору його належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Статтею 85 КПК України визначено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів. Згідно ст.86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний для прийняття процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України № 12-рп/2011від 20.10.2011р. визнаватися допустимими і використовуватися як докази в кримінальній справі можуть тільки фактичні дані, одержані відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства. Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в кримінальному процесі та ухвалення законного і справедливого рішення у справі.

Оцінюючи докази, пред`явлені стороною обвинувачення, в їх сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, розглянувши кримінальне провадження по суті, провівши у повному обсязі судовий розгляд, допитавши обвинуваченого, заслухавши пояснення свідка, які були надані в суді та дослідивши запропоновані стороною обвинувачення докази, перевіривши доводи учасників процесу, вияснивши у них, чи усі докази вони подали для підтвердження своїх доводів, суд прийшов до переконання, що як під час досудового розслідування справи, так і під час судового розгляду не доведено, що вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 240 КК України, в якому обвинувачується ОСОБА_4 .

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір. Статтею 62 Конституції України встановлено, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст.373 КПК України виправдувальний вирок ухвалюється у разі, якщо не доведено, що: 1) вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа, 2) кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим, 3) в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.

Виправдувальний вирок, якщо не доведено, що в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення (п.3 ч.1 ст.373 КПК України), ухвалюється в тих випадках, коли факт вчинення обвинуваченим певного діяння встановлено, але сторона обвинувачення не зуміла переконливо для суду всебічно, повно й неупереджено доказати, що цьому діянню притаманні всі елементи складу кримінального правопорушення, інкримінованого цій особі.

Аналіз досліджених доказів переконав суд у тому, що жоден з запропонованих стороною обвинувачення і перевірених у судовому засіданні належних та допустимих доказів як окремо, так і в сукупності з іншими доказами, не може бути покладений в безпосереднє підтвердження вини обвинуваченого у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Стороною обвинувачення не подано жодних доказів, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, а саме, незаконно видобував корисні копалини загальнодержавного значення.

За таких обставин, доводи сторони обвинувачення про те, що ОСОБА_4 незаконно видобував корисні копалини загальнодержавного значення, спростовуються показами обвинуваченого та письмовими доказами, на які він посилається, і не підтверджуються жодними іншими доказами та не можуть бути покладені в основу обвинувального вироку, оскільки жодних інших доказів не було запропоновано стороною обвинувачення, а докази, які були досліджені в судовому засіданні, не спростовують доводи обвинуваченого.

Сумнівний характер вчинення обвинуваченим інкримінованого йому кримінального правопорушення не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом", який знайшов свій вияв як в положенні ст.17 КПК України, з якого випливає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має право бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом, а усі сумніви щодо доведеності вини такої особи тлумачаться на її користь, так і практиці Європейського суду з прав людини, зокрема рішенні від 21 липня 2011 року у справі "Коробов проти України", в якому зазначалось, що суд при оцінці доказів, як правило, застосовує критерій доведення "поза розумним сумнівом", проте така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неоспорюваних презумпцій факту.

Обов`язок суду щодо забезпечення презумпції невинуватості і права на справедливий судовий розгляд, які передбачені ст.62 Конституції України, поєднуються з такими ж положеннями ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, у справі "Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain" від 06.12.1998р. Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинуватості вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не розпочинали свої справи з упередженої думки, що підсудний вчинив злочин, який йому ставиться у вину; обов`язок доказування лежить на обвинуваченні, і будь-який сумнів має тлумачитися на користь підсудного (Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain, judgment of 6 December 1988, Series A no.146, p.33, & 77").

Стороною обвинувачення в судовому засіданні заявлялося клопотання про доручення органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії, а саме, повторно відібрати з місця складування ФОП ОСОБА_4 та з берегової смуги річки Теребля, в межах с. Дулово, де здійснюються роботи по розчистці русла річки, згідно робочого проекту "Розчистка русла р. Теребля, в межах с. Дулово Тячівського району" ФОП ОСОБА_4 , взірців піщано-гравійної суміші, для подальшого призначення експертиз.

В задоволенні даного клопотання судом було відмовлено, оскільки, направивши до суду обвинувальний акт, сторона обвинувачення визнає зібрані докази достатніми для доведення винуватості обвинувачених осіб, а тому, повторне (нове) відібрання взірців піщано-гравійної суміші та, відповідно, призначення по даних взірцях нових експертиз, з метою пошуку нових доказів обвинувачення, фактично становить додаткове розслідування, що суперечить загальним засадам кримінального провадження. На це вказав Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 15 квітня 2025 року по справі №161/13558/19.

Крім цього, суд розцінює дане клопотання сторони обвинувачення, як намагання штучно створити нову доказову базу, з огляду на відсутність інших належних та допустимих доказів вини ОСОБА_4 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

Суд звертає увагу на те, що позиція обвинуваченого про його невинуватість не була спростована, інших належних та допустимих доказів, які б вказували що він вчинив кримінальне правопорушення, що йому інкримінується, за викладених в обвинувальному акті обставинах стороною обвинувачення надано не було. Прокурор для проведення експертиз та для огляду в судовому засіданні не надав речові докази та не заявляв клопотань про дослідження додаткових письмових матеріалів чи речей, які були зібрані під час досудового розслідування.

Таким чином суд, провівши судовий розгляд даного кримінального провадження у відповідності до положень ч.1 ст.337 КПК України, згідно з якими судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, дотримуючись принципів змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, дотримуючись принципу диспозитивності, а саме, діючи в межах своїх повноважень та компетенції, вирішуючи лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створив необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим не наділений повноваженнями за власною ініціативою проведення певних слідчих дій, оскільки функції публічного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган, безпосередньо дослідивши надані стороною обвинувачення докази та давши їм належну оцінку, керуючись ст.94 КПК України, яка вимагає, щоб суд оцінював докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального правопорушення, керуючись законом, в їх сукупності - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, вважає, що в рамках даного кримінального провадження відносно обвинуваченого не здобуто жодних переконливих доказів, які б підтверджували пред`явлене йому обвинувачення, і оцінка яких була б позбавлена відповідних сумнівів щодо вчинення даного кримінального правопорушення, а тому обвинувачений ОСОБА_4 підлягає виправданню у зв`язку з недоведеністю, що в його діянні є склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України, в якому він обвинувачується.

Згідно з ст.100 КПК України речові докази: робочий проект "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області", який знаходиться при матеріалах кримінального провадження, слід залишити при матеріалах кримінального провадження, взірці суміші, вилученої 05 травня 2021 року, в ході проведення огляду місця події, які знаходяться на зберіганні в органу досудового розслідування, слід знищити.

Судові витрати в сумі 25 741 грн. 50 коп. компенсувати за рахунок Державного бюджету України.

Запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді особистого зобов`язання, який визначений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду закарпатської області від 11 листопада 2021 року, слід скасувати.

На підставі викладеного, керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст.85-86, 91-94, ч.7 ст.284, ст.ст. 368, 373 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

ОСОБА_4 визнати невинуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України, і виправдати його у зв`язку з недоведеністю, що в його діянні є склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України, в якому він обвинувачується.

Запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді особистого зобов`язання, який визначений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 листопада 2021 року, - скасувати.

Речові докази: робочий проект "Розчистка русла р. Теребля в межах с. Дулово, Тячівського району, Закарпатської області", який знаходиться при матеріалах кримінального провадження, - залишити при матеріалах кримінального провадження, взірці суміші, вилученої 05 травня 2021 року, в ході проведення огляду місця події, які знаходяться на зберіганні в органу досудового розслідування, - знищити.

Судові витрати в сумі 25 741 грн. 50 коп. компенсувати за рахунок Державного бюджету України.

На вирок протягом тридцяти днів з дня його проголошення може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд Закарпатської області.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення. Учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається не пізніше наступного дня після ухвалення.

Суддя ОСОБА_1