Справа №: 398/5838/25
провадження №: 1-кс/398/1295/25
УХВАЛА

Іменем України

"10" вересня 2025 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції з власних технічних джерел клопотання слідчого, погоджене прокурором, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001508 від 07.09.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Войнівка, Олександрійського району Кіровоградської області, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

10 вересня 2025 року слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 строком на 60 діб.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 07.09.2025 близько 14:32 години перебував разом зі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, умисно, керуючись прямим умислом, знаходячись на вулиці біля домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 , у ході розмови з працівниками поліції у складі наряду СРПП поліцейським СРПП Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області старшим сержантом поліції ОСОБА_10 та інспектором СРПП Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області лейтенантом поліції ОСОБА_11 , які перебували на добовому чергуванні та знаходилися при виконанні службових обов`язків, у форменому одязі, зі спеціальними розпізнавальними знаками, здійснювали функції підтримання та охорони публічного порядку, діючи відповідно до Закону України «Про Національну поліцію», які згідно встановленого графіку чергувань особового складу Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, затвердженого начальником Олександрійського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області полковником поліції ОСОБА_12 , виконували свої функціональні обов`язки, де помітивши в громадському двох осіб чоловічої статі напідпитку, зупинились та вийшли з службового автомобіля для встановлення для здійснення перевірки документів та встановлення анкетних даних осіб.

07.09.2025 близько 14:32 години ОСОБА_8 до працівників поліції під`їхав на мопеді та повідомив що його син катаючись на велосипеді був на проїжджій частині та екіпаж проїжджаючи повз ледь не здійснили на нього наїзд та починає також нецензурно та агресивно виражається в бік поліцейських. В цей момент ОСОБА_9 стрімко та агресивно налаштований із за авто прямує в бік поліцейських не реагуючи на законні вимоги тримати дистанцію, знову долонями обох рук із значною силою б`є старшого сержанта СРПП ОСОБА_11 в область тулуба спереду, після чого інспектор СРПП ОСОБА_11 відштовхує його на безпечну відстань, але ОСОБА_9 продовжує свої неправомірні дії та хватаючи за руки останнього, скорочує визначену ними відстань та аналогічним чином штовхає інспектора СРПП ОСОБА_11 .

В цей же момент до працівників поліції з подвір`я стрімко прямує агресивно налаштований ОСОБА_6 , та діючи умисно групою осіб без попередньої змови, здійснив від початку спробу нанести удар сержанту поліції ОСОБА_10 правою рукою від якого останній відхиляється.

В цей час, ОСОБА_7 користуючись моментом втікає, кинувши пакет з продуктами на ґрунтову поверхню узбіччя.

ОСОБА_6 в свою чергу продовжує свої неправомірні дії поєднані єдиним умислом з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 здійснює неодноразові спроби нанести удари в область голови та тулуба сержанту поліції ОСОБА_10 , в ході чого останній керуючись ст. 45 Закону України «Про Поліцію» попереджаючи гучно голосом, про застосування сльозогінним газом у разі скорочення визначеної дистанції, на що ОСОБА_6 ігноруючи законні вимоги поліцейського, підіймає з підлоги пляшку пива об`ємом 1,25 л та тримаючи за вужчу частину, обравши даний предмет за знаряддя нанесення тілесних ушкоджень, повторно здійснює спробу нанесення удару, в цей момент інспектор СРПП ОСОБА_11 застосовує сльозогінний газ, розприскуючи його перед ОСОБА_6 за для припинення групового нападу на поліцейських, але ОСОБА_6 не припиняє свої неправомірні дії і продовжує свої спроби нанесення удару.

В цей момент ОСОБА_9 діючи умисно та цілеспрямовано, групою осіб без попередньої змови, але маючи єдиний умисел направлений на спричинення тілесних ушкоджень поліцейським, неодноразово хапає за руки та здійснює удари долонями в область тулуба інспектора СРПП ОСОБА_11 , в результаті чого останній відходячи назад втратив рівновагу та впав на підлогу, вдарившись потиличною ділянкою голови об асфальтну поверхню. ОСОБА_6 в свою чергу застосовуючи силу рук замахуючись із за голови, прицілюючись здійсний кидок вказаної пляшки інспектору СРПП ОСОБА_11 в область голови, але пляшка летить поряд та розбивається об асфальт.

В свою чергу діючи за єдиним умислом групою осіб, ОСОБА_9 при повторно наближається до інспектора СРПП ОСОБА_11 , який був зупинений повторним застосуванням газу.

В цей час ОСОБА_8 застосовуючи силу рук здійснив поштовх сержанта поліції ОСОБА_10 двома руками з прикладанням сили в область тулуба та стрімко направився в бік інспектора СРПП ОСОБА_11 . Працівники поліції при спробі зупинити правопорушення відійшли назад. В подальшому сержант поліції ОСОБА_10 , розуміючи що в обстановці що склалася можливе використання вогнепальної зброї, дістав пістолет з кобури, та гучно голосом попередив про використання вогнепальної зброї в разі продовження неправомірних дій вказаних осіб.

На що ОСОБА_8 , продовжуючи свої неправомірні дії, ігноруючи законні вимоги поліцейського, продовжив стрімко рухатись в бік поліцейських нецензурно висловлюючись, принижуючи його честь та гідність, ОСОБА_6 в свою чергу знаходячись біля ОСОБА_8 , застосовував проти працівника поліції газ сльозогінної дії розприскуючи його в область обличчя останнього. Після чого сержант поліції ОСОБА_10 , керуючись чинним законодавством, оцінивши обстановку що склалась, здійснив один постріл у повітря вгору. Після неодноразового попередження про дотримання безпечної визначеної відстані ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , проігнорувавши законну вимогу поліцейського та ОСОБА_6 продовжуючи свої неправомірні дії тримаючи в руках предмет схожий на газовий балон, повторно застосовую сльозогінний газ проти працівника поліції впритул в обличчя. Сержант поліції ОСОБА_10 будучи дизорієнтований втратив рівновагу впав на коліно. В цей момент ОСОБА_8 , діючи умисно та цілеспрямовано групою осіб, поєднаний єдиним умислом, наніс удар кулаком по голові сержанта поліції ОСОБА_10 , в цей час інспектор СРПП ОСОБА_11 застосовує проти ОСОБА_6 газ, але останній ігноруючи, повторно прямує до сержанта поліції ОСОБА_10 та повторно впритул в обличчя застосовує газ. Втративши видимість та розуміючи, що в обстановці яка склалась існує реальна загроза життю та здоров`ю поліцейських, сержант поліції ОСОБА_10 дістав пістолет, гучно попередивши про використання зброї здійснив два постріли направляючи при цьому ствол пістолету в землю (поверхню, яка може прийняти кулю) біля себе.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв та легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, вчинений групою осіб без попередньої змови, тобто кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною 1 статті 28 частиною 2 статті 345 Кримінального кодексу України.

09.09.2025 в порядку ст. 208 КПК України слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області було затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України.

Підозрюваному забезпечено право на захист.

10.09.2025 о 10:38 год старшим слідчим СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено встановлені під час досудового розслідування наявні ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

?п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як у разі направлення до суду обвинувального акту відноснопідозрюваногота визнання його судом винним, йому може загрожувати позбавлення волі строком до п`ятироків, тому з метою уникнення відповідальності останній може безперешкодно виїхати за межі міста Олександрії або Кіровоградської області, крім того за для уникнення відповідальності останній може безперешкодно під приводом проходження служби покинути територію міста та області;

?п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України незаконно впливати, свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визначення його винним, так як підозрюваний усвідомлює, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі. Підозрюваний знає особисто свідків, так як це є місцеві жителі села, також підозрюваному відомо які свідчення вони надали під час досудового розслідування (копія протоколів допиту свідків додано до вказаного клопотання), тож з метою зміни ними показів та уникнення відповідальності може впливати наних.

Оскільки ОСОБА_6 , будучи особою, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного заподіянням тілесних ушкоджень та побоїв працівникам правоохоронного органу, за яке законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років та те, що свідками цього кримінального правопорушення є односельчани - це унеможливлює застосування більш м?яких запобіжних заходів, передбачених статтями 179, 181 КПК України, а саме особисте зобов`язання та домашнього арешту.

Застава не може бути обрана, у силу п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України враховуючи, що інкримінується підозрюваному злочин пов`язаний зі спричиненням смертілюдині.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення на строк понад 5 років.

Таким чином, метою застосування відносно підозрюваного запобіжного заходуу вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України).

Підставою застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, а також наявність ризиків, котрі дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Метою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання вищевказаним ризикам.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний переховувся від органів досудового розслідування, приймав активну участь у вчиненні кримінального правопорушення, може впливати на свідків.

Захисник просив відмовити у задоволені клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту за адресою проживання підозрюваного або особистого зобов`язання з огляду на те, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, займається особистим сільським господарством, позитивно характеризується за місцем проживання.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання у виді тримання під вартою, просив обрати більш м`який запобіжний захід, а саме запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби за місцем проживання.

Вислухавши пояснення слідчого, підозрюваного, думку прокурора та захисника, перевіривши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001508 від 07.09.2025 свідчить про те, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення було внесено до ЄРДР з правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України.

09.09.2025 об 11:00 год (фактичний час) в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України.

10.09.2025 повідомлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 345 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: витягом з ЄРДР за №0001508 від 07.09.2025;

-витягом з ЄРДР за №0001508 від 07.09.2025;

-рапортом чергового №26413 від 07.09.2025 року по подію;

-рапортом чергового №26428 від 07.09.2025 року по подію;

-рапортом чергового №26432 від 07.09.2025 року по подію;

-протоколом про прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_10 ;

-протоколом про прийняття заяви про кримінальне правопорушення ОСОБА_11 ;

-протоколом огляду місця події від 07.09.2025, за адресою: АДРЕСА_3 ;

-Копією графіку несення служби;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 07.09.2025;

-протоколом допиту ОСОБА_13 від 08.09.2025;

-рапортом ОСОБА_11 ;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 07.09.2025;

-рапортом ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 08.09.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 08.09.2025;

-рапортом ОСОБА_16 ;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_9 від 07.09.2025;

-повідомленням про підозру ОСОБА_9 від 08.09.2025;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_8 від 07.09.2025;

-повідомленням про підозру ОСОБА_8 від 08.09.2025;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_8 від 08.09.2025.

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 від 09.09.2025;

-повідомленням про підозру ОСОБА_6 від 08.09.2025;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 від 08.09.2025

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, визначених у п. 1-5 ч. 1 вказаної статті. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57).

Відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» («NechiporukandYonkalo v.Ukraine») від 21 квітня 2011 року, заява № 42310/04 суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як зазначено в ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 згідно зі ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховатися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

При цьому відповідно до положень ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про таке: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Разом з тим, встановлено, що ОСОБА_6 добровільно з`явився до відділу поліції разом з захисником для участі у слідчих діях, має міцні соціальні зв`язки, проживає з цивільною дружиною, займається особистим селянським господарством, тваринництвом, позитивно характеризується за місцем проживання, раніше не судимий.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Мамедова проти Росії» вказав, що, хоча, суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу подальшого позбавлення когось волі неможна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину. Продовження строку тримання під вартою також не можна застосовувати як передбачення вироку у формі позбавлення волі.

У рішенні ЄСПЛ «В.проти Швейцарії» зазначено, що небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання» її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів,які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою. При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом, і його міжнародні контакти («В. проти Швейцарії» (W v Switzerland), 14379/88, 26.01.1993). В своєму рішенні у справі «Адамяк проти Польщі» (Adamiak v Poland), 20758/03, 19.12.2006) Суд нагадує, що в світлі вже встановленої практики Європейського суду наявність серйозних підозр щодо участі у вчиненні тяжкого правопорушення та перспективи ухвалення вироку про значну міру покарання самі по собі не можуть служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення.

Окрім того, згідно сталої судової практики, слідчий суддя, суд при розгляді клопотання та вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше (п. 9 ч.1 ст.178 КПК). Відповідні дані підлягають обов`язковому врахуванню при вирішенні поданого клопотання, оскільки впливають на достовірність підстав (ризиків) для застосування того чи іншого виду запобіжного заходу.

Крім того, тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходом та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст.177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Таким чином, слідчий суддя з урахуванням положень ч.4 ст.194 КПК України, даних про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, дійшов висновку про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, поклавши на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що може забезпечити належну процесуальну поведінку.

Слідчий суддя вважає за можливе обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою, а саме у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Враховуючи особу підозрюваного, наявність місця проживання, обставини самого злочину, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Крім того, слідчий суддя вважає необхідним покласти на підозрюваного, обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193-197, 205, 485-488, 492 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Кропивницької Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_17 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001508 від 07.09.2025 стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за адресою проживання: АДРЕСА_2 , в межах досудового розслідування, тобто починаючи з 10 вересня 2025 року до 10 листопада 2025 року включно.

Покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області та Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , з 20:00 год до 06:00 год без дозволу суду або прокурора;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання.

Копію ухвали після її оголошення вручити підозрюваному, слідчому, прокурору та захиснику.

Роз`яснити підозрюваному положення ч. 5 ст. 181 КПК України, згідно якої, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Олександрійське РВП ГУНП України у Кіровоградській області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1