Справа 556/2821/25
Номер провадження 1-кс/556/354/2025
У Х В А Л А

іменем України

про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

13.09.2025 року сел.Володимирець

Слідчий суддя Володимирецького районного суду Рівненської області ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Володимирецького районного суду Рівненської області в селищі Володимирець в режимі відеоконференції клопотання слідчого у кримінальному провадженні т.в.о. заступника начальника ВП №1 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000188 від 12.09.2025, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше не судимого, непрацюючого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України.

ВСТАНОВИВ:

До Володимирецького районного суду Рівненської області надійшло клопотання слідчого у кримінальному провадженні - т.в.о. заступника начальника ВП №1 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , за погодженням начальника Володимирецького відділу Вараської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000188 від 12.09.2025 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовується тим, що СВ ВП №1 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000188 від 12.09.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.09.2025 року, близько 07 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи в житловому будинку за місцем проживання, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання наслідків у виді смерті та бажаючи їх настання, наніс не менше десяти ударів кухонним ножем в область грудної клітки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення передньої грудної стінки з пошкодженням серця та правої легені, внаслідок чого останній від отриманих тілесних ушкоджень помер на місці події.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

12 вересня 2025 року, ОСОБА_5 , був затриманий в порядкуст.208 КПК України.

12 вересня 2025 року ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протокол огляду місця події від 12.09.2025 (місце виявлення трупа);

- протокол огляду трупа від 12.09.2025;

- лікарське свідоцтво про смерть від 12.09.2025;

- показами свідка ОСОБА_8 від 12.09.2025 року;

- показами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 від 12.09.2025 року;

- та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

У судовому засіданні слідчий та прокурор заявлене клопотання підтримали та просили його задовольнити, вказуючи, що стосовно підозрюваного існують ризики, передбачені п.п.1,2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 , не надав жодних пояснень щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не виявив бажання надати будь-які пояснення, скориставшись правом на мовчання.

У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_5 , - адвокат ОСОБА_6 , заперечувала відносно клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, покликаючись на те, що підозрюваний раніше не судимий, має сталі соціальні зв`язки та постійне місце проживання, крім того, потребує лікування.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали та докази, дійшов наступних висновків.

Частиною першоюстатті 29 Конституції Українипередбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених устатті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.3 ч.2ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбаченихстаттею 177цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Стаття 117 КК України передбачає покарання у виді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.

Відповідно дост.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно дост.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людинита основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність винуватості та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені до клопотання та обґрунтовані прокурором у судовому засіданні.

Обираючи ОСОБА_5 , запобіжний захід, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що підтверджується наданими до клопотання доказами, тяжкість та обставини вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який не надав жодних пояснень, щодо інкримінованого правопорушення, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1,2,5 ч.1ст.177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що може бути перешкодою встановленню істини у справі, та враховуючи, що прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваної, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, дійшов висновку про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбаченіст.176 КПК України, зможуть запобігти ризикам, передбаченимст.177 цього Кодексута забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5ст.194 КПК України.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбаченістаттями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе, відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, не визначити розмір застави у вказаному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 , підозрюється в умисному вбивстві.

Керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 184, 191, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000188 від 12.09.2025, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше не судимого, непрацюючого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) діб.

Строк запобіжного заходу обчислювати з момента фактичного затримання підозрюваного, а саме з 08 год.15 хв.12 вересня 2025 року.

Ухвала слідчого судді діє до 11 листопада 2025 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали покласти на ВП №1 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, роту конвойної служби ГУНП в Рівненській області та ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 15 вересня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1