Єдиний унікальний номер 205/7630/23
Номер провадження 1-кс/205/1737/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.10.2025 м.Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Новокодацького районного суду міста Дніпра заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

До Новокодацького районного суду міста Дніпра надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача СД ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 від 07.04.2025 у кримінальному провадженні №0000294, що підтверджується журналом судового засідання №5040876 від 29.08.2025 (провадження №1-кс/205/354/25).

17.09.2025 на адресу суду надійшла письмова заява ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 у вказаному провадженні. Також на обґрунтування своєї заяви надала письмові докази та відеозаписи.

У заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_3 зазначає, що 31.03.2025 нею було подано скаргу на дії та бездіяльність дізнавача ОСОБА_6 , яку слідчим суддею ОСОБА_5 розглянуто (провадження №1-кп/205/300/25) без її участі. Також у слідчого судді Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_5 перебувала на розгляді скарга заявника на бездіяльність дізнавача від 21.02.2025. У своїй заяві ОСОБА_3 звертає увагу на початок судових засідань у вказаних провадженнях із запізненням слідчого судді ОСОБА_5 , обґрунтовує заяву про відвід «фамільярним» зверненням до заявниці за прізвищем, недостатнім володінням судді, на думку заявниці, державною мовою. Окрім того, вважає, що 31.03.2025 секретар судді ОСОБА_5 вступила у змову із поліцейською ОСОБА_7 , якій потрібно було вручити заявниці протоколи про адміністративні правопорушення, тому суддя затримала судовий розгляд скарги заявниці з метою складення протоколів працівником правоохоронного органу. Окрім того, заявниця обґрунтовує заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 тим, що остання призначала судові засідання у вказаних провадженнях без узгодження дат та часу із заявницею. Також зазначає, що суддя ОСОБА_5 29.08.2025 перед залою судового засідання влаштувала із нею сварку, застосовувала до неї неетичне звернення та залякування, що, на думку заявниці, є приниженням її честі та гідності. Також, з огляду на подання заяви до правоохоронних органів стосовно неправомірних дій судді ОСОБА_5 вважає наявним конфлікт інтересів між нею та суддею. Вважає, що слідчий суддя ОСОБА_5 повинна заявити самовідвід. Зазначила, що вже втретє подає заяву про відвід судді ОСОБА_5 .

До заяви долучено копії протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 09.09.2025 від ОСОБА_3 щодо здійснення її катування працівниками поліції 31.03.2025 за участі судді ОСОБА_5 , скарги ОСОБА_3 від 03.09.2025 на дії судді ОСОБА_5 на адресу голови Новокодацького районного суду міста Дніпра. Також в судовому засіданні заявниця надала суду оптичні носії з відеозаписами.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримала подану нею заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 та просила її задовольнити.

Представник потерпілої ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 також підтримав вказану заяву про відвід та просив її задовольнити.

Слідчий суддя, якому заявлено відвід, в судове засідання не з`явилася, що не перешкоджає розгляду справи без її участі.

Враховуючи, що клопотань на адресу суду про відкладення розгляду справи не надходило, слідчий суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явилися до зали судового засідання, оскільки їх неявка не перешкоджає судовому розгляду.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відводу судді, суд виходить з такого.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді під час розгляду справи. Сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

У своїй заяві заявниця посилається на наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді.

Дослідивши викладені в заяві обставини та матеріали судового провадження №1-кс/205/354/25, долучені заявницею відеозаписи, заслухавши заявницю ОСОБА_3 , представника потерпілої ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , суд встановив, що у слідчого судді Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_5 перебуває на розгляді скарга ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача СД ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 від 07.04.2025 у кримінальному провадженні №0000294 (провадження №1кс/205/354/25).

Під час судового розгляду у вказаному провадженні заявниця ОСОБА_3 двічі заявляла відвід слідчому судді ОСОБА_5 , у якому відмовлено ухвалами слідчого судді Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_8 від 17.06.2025 та від 11.08.2025.

Зі змісту зазначених ухвал вбачається, що вказані відводи заявлено ОСОБА_3 з підстав, аналогічним тим, що містяться у заяві про відвід, що розглядається. Новою обставиною для відводу слідчого судді ОСОБА_5 , на думку заявниці, є подання нею заяви до правоохоронного органу про вчинення правопорушення суддею ОСОБА_5 , що свідчить про наявність між нею та суддею конфлікту інтересів, а також влаштування суддею сварки із заявницею 29.08.2025.

Також в судовому засіданні ОСОБА_3 додала, що мав місце випадок, коли було оголошено повітряну тривогу, судове засідання тривалий час не розпочиналось (у цей день було призначено судові засідання у двох провадженнях з розгляду скарг, на які заявниця посилається у своїй заяві), проте вона була кинута у приміщенні суду, її не було переміщено у безпечне місце.

Окрім того, ОСОБА_3 зазначила, що 29.08.2025 в судових засіданнях слідчий суддя ОСОБА_5 не оголосила заявниці про зміну секретаря судового засідання.

Зазначені обставини, на думку заявниці, також свідчать про упередженість судді саме до неї.

За клопотанням заявниці в судове засідання для допиту викликано секретаря судового засідання Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_9 , яка відмовилась від дачі показань стосовно себе на підставі ст.63 Конституції України.

Аналізуючи зазначені у заяві доводи заявниці, а також додаткові пояснення останньої, слідчий суддя зазначає про таке.

Верховний Суд у постанові від 17.07.2020 у справі №826/11409/17 звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд касаційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

«об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

«суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Верховний Суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Слідчий суддя відхиляє доводи заявниці, втретє наведені нею у заяві про відвід, оскільки їх вже двічі розглянуто слідчими суддями у вказаному провадженні, що підтверджується наявними в матеріалах справи ухвалами.

Щодо нової обставини - наявності конфлікту інтересів між заявницею та слідчим суддею ОСОБА_5 у зв`язку із поданням заяви про вчинення останньою правопорушення та скарги на дії судді на адресу голови суду, слідчий суддя зазначає, що заявлення відводу судді є процесуальним правом особи, а той факт, що заявником подано заяву про вчинення суддею правопорушення та скарги на дії судді, не спричиняє конфлікту інтересів.

Така позиція відповідає рішенню Ради суддів України №34 від 08.06.2017, яке встановлює, що наявність, зокрема, скарги щодо судді у провадженні ВРП не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи.

Щодо непроведення суддею засідання в період оголошення повітряної тривоги, слідчий суддя зазначає про таке.

Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідні заходи безпеки.

Згідно роз`яснень Ради суддів України, опублікованих 02.03.2022 року на сайті Ради суддів України, після отримання сигналу повітряної тривоги, працівники та відвідувачі суду мають прослідувати до найближчої захисної споруди цивільного захисту (укриття).

Таким чином, в Україні під час повітряної тривоги кожна особа зобов`язана дбати про власну безпеку та перебувати в найближчому укритті.

Отже, не проведення суддею судових засідань під час оголошення повітряної тривоги є діями, спрямованими на уникнення небезпеки для учасників судового розгляду, та не є обставиною, яка може свідчити про упередженість судді у конкретному провадженні.

Щодо неповідомлення заявниці про заміну секретаря судового засідання, слідчий суддя вважає, що такі дії судді, по-перше, не є перешкодою для заявлення відводу секретарю судового засідання за наявності правових підстав (інформація про наявність таких підстав у заяві про відвід відсутня), а по-друге, не є обставиною, що викликає сумнів у неупередженості слідчого судді у конкретному провадженні.

Також слідчий суддя констатує, що заявниця у своїй заяві та доводах в судовому засіданні не навела жодних обставин, які дійсно викликають реальний сумнів у неупередженості слідчого судді при розгляді саме скарги на бездіяльність дізнавача СД ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №1 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 від 07.04.2025 у кримінальному провадженні №0000294.

Усі доводи заявниці, наведені у заяві, стосуються розгляду слідчим суддею ОСОБА_5 скарг ОСОБА_3 у інших провадженнях, аніж те, у якому заявлено відвід.

У заяві не наведено, а судом не встановлено фактів прояву слідчим суддею прямої чи опосередкованої заінтересованості в результаті розгляду цієї справи. Не наведено й у заяві, та не встановлено судом фактів чи обставин, зважаючи на які можна вважати побоювання заявниці об`єктивно обґрунтованими. Не доведено заявницею й те, що слідчим суддею ОСОБА_5 вчинялись дії, які можуть стати приводом для позбавлення її права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справі.

Разом з цим, Верховний Суд (ухвала від 26.04.2024 у справі № 380/2696/21) зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Отже, не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Слідчий суддя зауважує, що доводи заявниці щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_5 в цілому зводяться лише до суб`єктивної оцінки вчинених слідчим суддею дій щодо організації розгляду скарги, що само по собі не може вказувати на упередженість та заінтересованість слідчого судді у результатах розгляду справи, та бути єдиною об`єктивною підставою для вирішення питання про упередженість суду з точки зору «стороннього спостерігача».

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

Зважаючи на те, що заявницею не доведено факту вчинення слідчим суддею ОСОБА_5 умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в її неупередженості, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про її відвід.

На підставі викладеного, керуючись статтями 75, 76, 80, 81, 82, 371, 372 Кримінального процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача СД ВП №1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_6 від 07.04.2025 у кримінальному провадженні №0000294 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1