справа № 619/5706/25
провадження № 1-кс/619/922/25
УХВАЛА

іменем України

26 вересня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту,

ВСТАНОВИВ:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, в якому він зазначає, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17 січня 2024 року задоволено клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 та накладено арешт на предмети зовні схожі на набої в кількості 109 шт. шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Вказує, що вищезазначене майно належить йому на праві приватної власності та на нарізну вогнепальну зброю він має дозвільні документи. Вищевказане кримінальне провадження було зареєстровано СУ ГУНП в Харківській області, та проводилося досудове слідство, але після проведення одночасного допиту між ним ОСОБА_4 та потерпілим ОСОБА_5 в ході якого потерпілий не вказав на нього, як на особу, що вимагає у нього грошові кошти, дане кримінальне провадження було направлено для подальшого досудового слідства до слідчого відділу ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП України в Харківській області. З моменту направлення кримінального провадження до зазначено органу, а саме з травня 2024 року з ним ніякі слідчі дії не проводилися, на якій стадії розслідування йому невідомо.

Просить скасувати ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 17 січня 2024 року про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме - набоїв до нарізної вогнепальної зброї в кількості 109 штук та повернути власнику ОСОБА_2 .

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Положеннями ст. 131 КПК України встановлено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне:

- хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна, тощо/;

- перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано;

- яким процесуальним документом та коли був накладений арешт;

- мотивація чому слід скасувати арешт.

Разом з тим, особою, яка звернулась із відповідним клопотанням, не наведено обґрунтованих доводів, на підтвердження того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Цей недолік необхідно усунути, зазначити мотивацію, чому слід скасувати арешт.

Крім того, відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подається та розглядається слідчим суддею за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

До матеріалів справи заявником долучена ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17 січня 2024року про задоволення клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту в межах кримінального провадження № 0000410.

При цьому слідчий суддя не може взяти до уваги інформацію, зазначену у клопотанні, що вказане кримінальне провадження знаходиться у СВ ВП № 3 ХРУП № 3ГУНП в Харківській області, оскільки вона нічим не підтверджена.

До клопотання не додано жодних доказів того, що клопотання підсудне Дергачівському районному суду Харківської області (витягу з ЄРДР із зазначенням органу досудового розслідування, яким на даний час здійснюється досудове розслідування, тощо).

Також, всі докази, які подаються до клопотання в копіях, мають бути посвідчені особою, яка їх подає.

Відповідно до п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя здійснює повноваження у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Нормами ст. 26 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке слід повернути для усунення недоліків, однак це не позбавляє особу знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 9, 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту - повернути заявнику.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1