Справа № 507/1862/25
Провадження № 1-кс/507/503/2025
У Х В А Л А
"11" вересня 2025 р. селище Любашівка
Клопотання надійшло до суду 11 вересня 2025 року.
Суд перевірив надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах,
ВСТАНОВИВ:
За даним фактом сектором дізнання ВП №1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області 18 липня 2025 року було внесено відомості до ЄРДР з правовою кваліфікацією за ч.І ст. 197-1 КПК України.
У відповідності до абзацу 1 частини 3 статті 128 КПК України Цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом.
Необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що не застосування цього заходу перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним в ч.2 ст.167 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Згідно ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Враховуючи те, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність збитків в результаті неправомірного використання земельної ділянки та можливості пред`явлення прокурором цивільного позову до винної особи, слідчий суддя вважає, що клопотання про накладення арешту з метою забезпечення цивільного позову підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 169-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем СД № 1 Подільського РУП ГУНП в Одеській області, в якого перебуває в провадженні кримінальне провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1