Справа № 642/288/23
Провадження № 1-кп/185/407/26
У Х В А Л А

21 січня 2026 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000874 від 17.10.2022 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 (в режимі ВКЗ),

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 (в режимі ВКЗ),

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111КК України.

Від прокурора ОСОБА_6 надійшло клопотання про продовження обвинуваченій строку тримання під вартою на 60 днів. На думку прокурора, лише запобіжний захід в виді тримання під вартою здатний забезпечити виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків під час розгляду справи, в іншому випадку цілком ймовірно, що обвинуваченою можуть бути прийнято спроби переховування від суду, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, тому застосування альтернативних запобіжних заходів недоцільно.

Обвинувачена та її захисники, заперечували проти клопотання прокурора та просили відмовити в його задоволенні, обравши інший більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт з застосуванням електронного засобу контролю.

Суд, заслухавши думки учасників стосовно клопотання прокурора про продовження обвинуваченій строку тримання під вартою приходить до такого.

Обвинуваченій ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 26 січня 2026 року. По суті кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 до даної дати розглянуто не буде.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацію майна. Тобто зазначений прокурором ризик про можливість переховування обвинуваченої від суду продовжує існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачена зможе залишити місце проживання та ймовірніше за все прийме спроби переховування від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Жодних стримуючих факторів, які б свідчили, що обвинуваченою не будуть вживатися перешкоди у відправленню правосуддя в спосіб неявки в судові засідання, - судом не встановлено. Також в Україні діє воєнний стан.

При наданні оцінки ступеню ризику стосовно вчинення обвинуваченою іншого кримінального правопорушення, суд враховує те, що думка прокурора є слушною, що підтверджує наявність цього ризику.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, в тому числі передбаченого статтею 111 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що ризики, що обвинувачена буде переховуватися від суду, вчинення обвинуваченою іншого кримінального правопорушення, продовжують існувати. А тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не буде достатнім для запобігання вищезазначеним ризикам.

Обраний обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, залишити без змін та продовжити на 60 днів.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого в тому числі статтею 111 Кримінального кодексу України.

Однак враховуючи практику ЄСПЛ, вимоги ст. 183 КПК України, які наділяють суд дискреційними повноваженнями щодо питання визначення застави, при цьому зобов`язують суд визначити розмір застави застосовуючи чи продовжуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, беручи до уваги стадію розгляду провадження, тривалість строку ув`язнення обвинуваченої, її особу, а також ризики, що суттєво зменшились, суд вважає, що в даному випадку можливо визначити заставу.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченої, інших даних про її особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків та не може бути завідомо непомірним для неї.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справи «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням даних про особу обвинуваченої беручи до уваги обставини кримінального провадження, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд вважає за можливе визначити обвинуваченій розмір застави у 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, внесення якої зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої та запобігти ризикам.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_6 про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

В задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_5 та її захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , про відмову в задоволенні клопотання прокурора та обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю відмовити.

Обраний обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, залишити без змін та продовжити на 60 днів до 21 березня 2026 року включно.

Встановити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у сумі 1 164 800 (один мільйон сто шістдесят чотири тисячі вісімсот) грн., які необхідно внести у грошовій одиниці України на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали - до 21 березня 2026 року включно.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави обвинувачена ОСОБА_5 буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на визначений час;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків до 21 березня 2026 року включно.

Строк дії ухвали до 21 березня 2026 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченій, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3