Справа № 301/3002/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" листопада 2025 р. м. Іршава

Слідча суддя Іршавського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Іршава клопотання слідчого СВ ВП №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 погодженого прокурором Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 в кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000416 від 18.11.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 369 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

Слідчий СВ ВП №1 РУП ГУНП в Закарпатській області

ОСОБА_3 , звернувся до слідчої судді Іршавського районного суду Закарпатської області з клопотанням , про накладення арешту на вилучене майно у кримінальному провадженні №0000416 від 18.11.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 369 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що 18.11.2025 року в селі Керецьки, повул. Головній, працівниками СРПП ВП №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області було зупинено автомобіль марки ВАЗ 2107 д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , за порушення правил дорожнього руху, та під час оформлення адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_5 , останній запропонував та надав працівникам неправомірну вигоду у вигляді 3000 гривень, які поставив у бардачок службового автомобіля.

18 листопада 2025 року відомості по даному факту внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000416 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України.

18 листопада 2025 року старшим слідчим СВ ВП №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 проведено огляд місця події, а саме службового автомобіля марки «Reno Duster» д.н.з. НОМЕР_2 , в ході якого було виявлено та вилучено:

-грошові кошти у сумі 3000 гривень, а саме три купюри номіналом по 500 гривень кожна із серійними номерами КГ2706571, АГ6065642, ЛБ3694978, сім купюр номіналом на 200 гривень кожна із серійними номерами ЕЕ8094251, ЄВ8649503, ЄЗ5544708, БК7354616, ДД6432741, БМ7571463, БЛ5400725 та одна купюра номіналом 100 гривень із серійним номером ЄЗ9379258, які вилучено та упаковано до спецпакету НПУ №ICR0172359.

Згідно п.3 ч.2 ст.167 КПК України, вилучені під час огляду місця події речі - грошові кошти у сумі 3000 гривень, які вилучено та упаковано до спецпакету НПУ №ICR0172359, підпадають під ознаки тимчасово вилученого майна, на яке відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, накладається арешт.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню 18.11.2025 старшим слідчим СВ відділення поліції №1 Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області винесено постанову про визнання речовими доказами вищезазначених грошових купюр.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Слідчий СВ ВП №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив таке задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду клопотання, що стверджується рапортом слідчого СВ ВП №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 долученого до матеріалів справи.

Заслухавши слідчого ОСОБА_3 , дослідивши клопотання та матеріали, слідча суддя приходить до наступних висновків.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (абзац перший ч. 3 ст. 170 КПК України).

Таким чином, накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів допускається без повідомлення певній особі про підозру та може накладатися на майно будь-якої фізичної.

Згідно з ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

За правилами ч. 2 цитованої норми у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За приписами ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження.

Слідча суддя звертає увагу на те, що перелік обставин, персоніфікованих ст. 91 КПК України, підлягає встановленню в межах досудового розслідування безвідносно до обов`язкових елементів складу кримінального правопорушення, що забезпечує дотримання принципу законності, передбаченого ст. 9 КПК України та який покладає на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого обов`язок всебічного, повного і неупередженого дослідження усіх обставини кримінального провадження.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Матеріалами клопотання підтверджується факт здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення за ч.1 ст.369 КК України.

Відповідно до витягу з ЄРДР від 18.11.2025 року, 18.11.2025 року в селі Керецьки, повул. Головній, працівниками СРПП ВП №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області було зупинено автомобіль марки ВАЗ 2107 д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , за порушення правил дорожнього руху, та під час оформлення адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_5 , останній запропонував та надав працівникам неправомірну вигоду у вигляді 3000 гривень, які поставив у бардачок службового автомобіля.

Окрім цього, в досліджуваних матеріалах наявний протокол огляду місця події від 18.11.2025 року, в ході проведення якого було виявлено та вилучено грошові кошти, на які слідчий СВ ВП № 1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 просить накласти арешт.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню 18.11.2025 винесено постанову про визнання речовими доказами вищезазначених грошових коштів. Отже, матеріалами кримінального провадження підтверджено вилучення вищевказаного майна, на яке слідчий за погодженням з прокурором просить накласти арешт.

З наданих до клопотання доказів, слідчою суддею вбачається, що майно на яке слідчий та прокурор просять накласти арешт, могло бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Оцінивши всі надані докази, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого СВ ВП № 1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 , підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 132, 169, 170-173, 309, 371, 372, 376 КПК України, слідча суддя,

У Х В А Л И Л А:

Клопотання задовольнити .

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно - грошові кошти у сумі 3000 гривень, а саме три купюри номіналом по 500 гривень кожна із серійними номерами КГ2706571, АГ6065642, ЛБ3694978, сім купюр номіналом на 200 гривень кожна із серійними номерами ЕЕ8094251, ЄВ8649503, ЄЗ5544708, БК7354616, ДД6432741, БМ7571463, БЛ5400725 та одна купюра номіналом 100 гривень із серійним номером ЄЗ9379258, які вилучено та упаковано до спецпакету НПУ №ІСR0172359.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено : 25 листопада 2025 року о 11 год. 50 хв

Слідча суддя: ОСОБА_1