Провадження № 1-кс/359/2025/2025
У Х В А Л А

Іменем України

08 жовтня 2025 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бориспіль з технічною фіксацією клопотання слідчого групи слідчих СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні № 0001859, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2025 року, підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Березове Судогонського району Володимирської області р.ф., зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, одруженому, освіта середня, пенсіонеру, раніше не судимому, у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України -

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 за погодженням прокурора ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Досудовим розслідування встановлено, що 06.10.2025 на протязі дня ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився за місцем свого проживання в будинку квартирного типу, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 разом із своєю дружиною ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З невстановлених причин, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на вчинення вбивства своєї дружини ОСОБА_9 . Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 06.10.2025 року в невстановлений точно досудовим розслідуванням час перебуваючи за місцем свого проживання підійшов до своєї дружини ОСОБА_9 та заподіяв не менше двох ударів ножем по горлу спричинивши колото - різані рани шиї, що призвело до масивної крововтрати, від яких остання померла на місці. В подальшому 06.10.2025, приблизно о 21 год. 00 хв. знайомим родини було виявлено труп ОСОБА_9 в зачиненому будинку із середини з ОСОБА_4 . Вказані тілесні ушкодження знаходяться в прямому причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті ОСОБА_9 . Згідно лікарського свідоцтво про смерть № 148 від 07.10.2025, причиною смерті ОСОБА_9 стала: масивна крововтрата. Колото - різані рани шиї.

Таким чином, своїми умисними та протиправними діями, ОСОБА_4 , обгрунтовано підозрюються у вчиненні вбивства, тобто умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині, тобто у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

06.10.2025 о 21 год. 20 хв. ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та 07.10.2025 слідчим за наявності достатніх доказів повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Орган досудового розслідування стверджує, що вході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, може незаконно впливати на свідка. Слідчий вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаний з позбавленням волі, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 проти клопотання заперечили, просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Встановлено, що 07.10.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практики ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, оголошеної ОСОБА_4 , підтверджується зібраними в ході досудового розслідування кримінального провадження № 0001859 від 06.10.2025 року доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 06.10.2025, під час якого було виявлено труп ОСОБА_8 з тілесними ушкодженнями та в середині будинку до якого відсутні сліди проникнення - гр. ОСОБА_4 ; протоколом огляду трупу ОСОБА_8 від 07.10.2025, під час огляду якого виявлені численні травми голови та порізи горла; протоколом допиту свідка свідка ОСОБА_10 , який повідомив, що на прохання Топольницького,1.13., він пішов до будинку сім`ї ОСОБА_11 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , де виявив ОСОБА_8 , без ознак життя, зі слідами насильницької смерті; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , який повідомив, що за адресою: АДРЕСА_2 , проживають батьки його дружина, яка на теперішній час знаходиться за межами України, також вона повідомила, що не може зв`язатись зі своєю матір`ю, На що ОСОБА_12 попросив свого знайомого ОСОБА_10 , провідати батьків дружини, так як сам проживає в Обухівському районі. Після відвідування перебуваючи на телефонному зв`язку ОСОБА_10 повідомив що виявив ОСОБА_8 без ознак життя зі слідами насильницької смерті, при цьому будинок був зачинений із середини без слідів проникнення; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , яка повідомила про те, що по сусідству проживає родина ОСОБА_11 на ім`я ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , між яким постійно відбуваються сімейні сварки; матеріалами звернення ОСОБА_8 від 05.10.2025, до правоохоронних органів із заявою, про те що її психічно хворий чоловік ОСОБА_4 вчиняє відносно неї домашнє насильство.

З огляду на це слідчий суддя дійшов переконання, що в ході досудового розслідування зібрана достатня кількість належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 183 цього ж Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

Суд погоджується з доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.1, п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Тримання ОСОБА_4 під вартою сприятиме забезпеченню кримінального судочинства та правопорядку. Безумовно, досягнення таких цілей становить суспільний інтерес, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи підозрюваного.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 17 листа №511-550/0/4-13від 04.04.2013, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р., рішення «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 р.).

Слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Вирішуючи це питання, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів.

На думку слідчого судді конкретним суспільним інтересом, який превалює над принципом поваги до свободи особистості є забезпечення гарантування неможливості допущення аналогічного роду дій, а також запобігання незаконному використанню з метою отримання прибутку гуманітарної допомоги в умовах воєнного стану.

З огляду на це слідчий суддя вважає за необхідне обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Разом з цим, враховуючи, встановлені вищенаведені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, особу підозрюваного ОСОБА_4 , та те що вказаним кримінальним правопорушенням спричинено смерть потерпілого, у відповідності до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає не визначати розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст. 376 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном 60 діб та утримувати його у Державній установі «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з 21 години 20 хвилин 06.10.2025 року.

Ухвала слідчого судді діє протягом шістдесяти днів, тобто до 21 години 20 хвилин 04.12.2025 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 13.10.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1