СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6975/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000344 від 04.10.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 26.11.2024, у справі № 759/24706/24, на земельну ділянку з кадастровим номером :36:118:0210, яка належить ОСОБА_7 шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними, а також будівництва на них об`єктів нерухомості як їх власниками, так і будь-якими іншими фізичними і юридичними особами в межах кримінального провадження.

Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , та просив його задовольнити.

Слідча та прокурор в судовому засіданні заперечували проти скасування арешту з майна.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши вказане клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 26.11.2024 (справа № 759/24706/24), в межах кримінального провадження № 0000344 від 04.10.2024, накладено арешт на земельні ділянки, які розташовані в с. Новосілки Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування ними, а також будівництва на них об`єктів нерухомості як їх власниками, так і будь-якими іншими фізичними і юридичними особам, зокрема на земельну ділянку з кадастровим номером :36:118:0210, що перебуває у власності ОСОБА_7 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

В той же час, в судовому засіданні встановлено, щозаконним власником земельної ділянки з кадастровим номером :36:118:0210 є ОСОБА_7 , його право власності ніким не оспорювалось. На даний час жодній особі в межах даного кримінального провадження про підозру не повідомлено, з обвинувальним актом прокурор до суду не звертався.

Крім того, будь-яких належних доказів що майно, на яке накладено арешт в рамках зазначеного кримінального провадження, може бути знаряддям вчиненого кримінального правопорушення, зберегло на собі сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є об`єктом кримінально-протиправних дій, чи набуте кримінально-протиправним шляхом, органом досудового розслідування слідчому судді не надано.

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Згідно з положеннями ст.ст. 7, 8 КПК України до загальних засад кримінального провадження відноситься, зокрема, недоторканність житла чи іншого володіння особи; недоторканість права власності. Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, враховуючи що обґрунтованих підстав для подальшого застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження не встановлено, та з метою недопущення порушення прав ОСОБА_7 у можливості вільно володіти та розпоряджатися його власністю, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Приймаючи до уваги вищенаведене, керуючись ст.ст. 132, 170, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_7 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000344 від 04.10.2024 - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 26.11.2024 (справа № 759/24706/24), в межах кримінального провадження № 0000344 від 04.10.2024, на земельну ділянку, яка розташована в с. Новосілки Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області із забороною відчуження, розпорядження та користування нею, а також будівництва на ній об`єктів нерухомості як її власнику, так і будь-якими іншими фізичними і юридичними особам, а саме на земельну ділянку з кадастровим номером :36:118:0210, що перебуває у власності ОСОБА_7 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1