печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

27.10.2025 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001762 від 15.10.2025.

Слідчий або прокурор у судове засідання не з`явились, прокурор направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали додані до нього, дійшов наступного висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001762 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 5 ст. 190 КК України, які відповідно до вимог ст. 12 КК України віднесено до категорії особливо тяжких кримінальних правопорушень.

Прокурор зазначає, що Досудовим розслідуванням встановлено, що 15.10 2025 до Печерського УП ГУ НП у м. Києві надійшли матеріали ДКП НПУ по заяві ОСОБА_4 Блогерка з ніком " ОСОБА_5 ") проживаючої: АДРЕСА_1 , про те, що 14.10.2025 невідомі особи, представившись службою технічної підтримки Монобанк шляхом шахрайства заволоділи грошовими коштами в особливо великих розмірах, а саме в сумі 6 млн. 260 тис. грн. які зберігались на банківському рахунку ОСОБА_4 .

У межах досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено, що грошові кошти, які належать потерпілій особі та були отримані злочинним шляхом, були перераховані на низку банківських рахунків, які знаходяться у володінні: ТОВ «НоваПей» (), АТ «Райффайзен Банк» (), АТ «Укрсиббанк» (), АТ «Універсал Банк» (), АТ «ПУМБ» (), АТ КБ «Приват Банк» (), АТ «Банк Альянс» (), АТ «ОТП Банк» (), АТ «Банк Кредит Дніпро» (), АТ «Акорд Банк» ().

Постановою слідчого Печерського УП ГУ НП у м. Києві від 24.10.2025 вказані рахунки визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Так, статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Підставами для накладення арешту, відповідно до вимог КПК, слідчий суддя вважає: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, зокрема, кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Окрім цього, суд накладає арешт на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, слідчий суддя на підставі наданих доказів вважає, що перелічене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, зокрема, що у даному випадку майно, визнане речовими доказами, є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та можуть бути об`єктом кримінально протиправних дій,

Таким чином, за встановлених обставин арешт зазначеного майна відповідатиме меті кримінального провадження та виконуватиме завдання такого заходу забезпечення, як арешт майна, що, зокрема, полягає у збереженні речових доказів та відшкодуванні шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, оскільки у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов.

У цьому випадку, застосування арешту майна полягає у забороні для осіб, у володінні яких воно знаходиться, відчужувати, користуватись та видозмінювати зазначене майно.

Крім цього, вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна враховує і сталу судову практику ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Таким чином, втручання держави у право володіння майном у вказаному конкретному випадку є законним і обґрунтованим та виправданим, так як воно здійснено відповідно до вимог КПК України та з метою задоволення «суспільного інтересу» та за наявності об`єктивної необхідності в цьому у формі публічного, загального інтересу, який включає інтерес держави, громади, а також здійснено з дотриманням принципу «пропорційності» - «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства, громади), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. При цьому застосовані обмеження стосовно вказаного вище майна не є надмірними або ж такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Таким чином, судом встановлені підстави для накладення арешту на майно, зокрема, і з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки на даній стадії кримінального провадження для встановлення всіх обставин у справі виправдано втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи викладене, у зв`язку з метою забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів та забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження та сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.

Слідчий суддя у даній ухвалі повністю не наводить зміст документів доданих до клопотання (доказів), оскільки він обмежений таємницею досудового розслідування згоду на розкриття якої слідчим, прокурором йому не надано.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме грошові кошти у безготівковій формі, що знаходяться на банківських рахунках, шляхом заборони розпорядження та користування ними, а також зупинення усіх видаткових операцій по таким рахункам, за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) видатків пов`язаних з виплатою заробітної плати, наступних суб`єктів господарської діяльності, а саме:

ТОВ «НоваПей» () НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ;

АТ «Райффайзен Банк» () НОМЕР_4 ;

АТ «Укрсиббанк» () НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ;

АТ «Універсал Банк» () НОМЕР_7 , НОМЕР_8 ; НОМЕР_9 ; НОМЕР_10 ; НОМЕР_11 ; НОМЕР_12 ; НОМЕР_13 ; НОМЕР_14 ; НОМЕР_15 ; НОМЕР_16 ; НОМЕР_17 ; НОМЕР_18 ; НОМЕР_19 ; НОМЕР_20 ; НОМЕР_21 ; НОМЕР_22 ; НОМЕР_23 ; НОМЕР_24 ; НОМЕР_25 ; НОМЕР_26 ; НОМЕР_27 ; НОМЕР_28 ;

АТ «ПУМБ» () НОМЕР_29 ; НОМЕР_30 ; НОМЕР_31 ; НОМЕР_32 ; НОМЕР_33 ; НОМЕР_34 ; НОМЕР_35 ; НОМЕР_36 ; НОМЕР_37 ; НОМЕР_38 ;

АТ КБ «Приват Банк» () НОМЕР_39 ; НОМЕР_40 ; НОМЕР_41 ; НОМЕР_42 ; НОМЕР_43 ;

АТ «Банк Альянс» () НОМЕР_44 ;

АТ «ОТП Банк» () НОМЕР_45 ;

АТ «Банк Кредит Дніпро» () НОМЕР_46 ;

АТ «Акорд Банк» () НОМЕР_47 ; НОМЕР_47 ; НОМЕР_48 ; НОМЕР_49 ; НОМЕР_50 ; НОМЕР_51 ; НОМЕР_52 ; НОМЕР_53 ; НОМЕР_54 ; НОМЕР_55 ; НОМЕР_56 ; НОМЕР_57 ; НОМЕР_58 .

Зобов`язати ТОВ «НоваПей» (), АТ «Райффайзен Банк» (), АТ «Укрсиббанк» (), АТ «Універсал Банк» (), АТ «ПУМБ» (), АТ КБ «Приват Банк» (), АТ «Банк Альянс» (), АТ «ОТП Банк» (), АТ «Банк Кредит Дніпро» (), АТ «Акорд Банк» () письмово повідомити Печерську окружну прокуратуру міста Києва про накладення арешту та залишок коштів на відповідних банківських рахунках вищевказаних суб`єктів господарської діяльності.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1