Справа № 201/804/26
Провадження № 1-кс/201/219/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2026 року м. Дніпро

Слідча суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчої ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000048 від 28 травня 2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

20 січня 2026 року до Соборного районного суду міста Дніпра надійшло клопотання старшої слідчої СВ ВП № 2 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000048 від 28 травня 2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

Згідно до протоколу системи автоматизованого розподілу Соборного районного суду міста Дніпра, клопотання 20 січня 2026 року розподілено та фактично передано 21 січня 2026 року слідчій судді ОСОБА_1 .

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими слідча обґрунтовує доводи цього клопотання, слідча суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання слідчому, виходячи з наступних обставин

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.

У клопотанні про арешт майна слідча ОСОБА_2 зазначає про необхідність накладення арешту на речі, які були вилучені в ході обшуку від 20 січня 2026 року, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- витяги з наказу № 14-К від 02.09.2024 в двох екземплярах, поміщені до паперового конверту;

- довідки № 15/1-Д від 28.01.2026 у двох екземплярах, поміщені до паперового конверту.

Все вищевказане вилучене майно є важливим при вирішенні питання щодо накладення арешту на це майно.

В клопотанні про арешт майна взагалі не вказано власника майна, у якого були вилучені вказані речі, на які слідчий просить накласти арешт. Крім того, не вказано даних власника майна (електронну пошту, контактні дані представника юридичної особи), що з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинні бути зазначені документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Таким чином, в клопотанні про арешт майна має бути обов`язково зазначено відомості про власника майна чи особу у володінні якої перебуває майно (засоби телефонного зв`язку та електронної пошти), що необхідно для виклику цієї особи (представника особи) у судове засідання.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Вказані недоліки клопотання про арешт майна позбавляють слідчу суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Слідча суддя вважає за необхідне роз`яснити слідчому та прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 309 КПК України, слідча суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання слідчої ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000048 від 28 травня 2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України повернути для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідча суддя ОСОБА_1