У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 до Закарпатської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із скаргою до Закарпатської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги посилається на те, що протягом 2024-2025 років не одноразово звертався до органів прокуратури стосовно скоєння відносно нього злочину адвокатом ОСОБА_4 , діяння якого підпадають під ознаки складу злочину, передбаченого ст. 400-1 Кримінального кодексу України. Натомість жодної відповіді з прокуратури про результати розгляду вказаних заяв не отримував. 05.07.2025 року та 24.08.2025 року в межах компетенції подав скарги до Генеральної прокуратури України та Закарпатської обласної прокуратури, які просив вважати повідомленням про скоєний адвокатом ОСОБА_4 злочин, передбачений ст. 400-1 КК України. В скаргах чітко вказав про обставини скоєного адвокатом ОСОБА_4 злочину. 04.09.2025 року надійшов лист з Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської обласної прокуратури від 04.09.2025 року №07.53-107-6814ВИХ-25. Вказаним листом Ужгородською окружною прокуратурою відмовлено у внесенні відомостей в ЄРДР відносно неправомірних дій адвоката ОСОБА_4 , передбачених ст. 400-1 КК України. Бездіяльність органу прокуратури стосовно невнесення відомостей в ЄРДР вважає неправомірною з наступних підстав. На розгляді Ужгородського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа № 308/5023/22 за позовом ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про захист прав споживача шляхом стягнення передоплати за непоставлений товар. В процесі розгляду справи стали відомими факти, що мають ознаки складу злочину, передбаченого статтею 358 КК України, скоєного адвокатом ОСОБА_4 , а саме: до суду адвокат ОСОБА_4 надав такі документи: позовну заяву в інтересах ОСОБА_5 , копію паспорта ОСОБА_5 , розписку від 24 жовтня 2020 року з підписами ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , заяву від 18 березня 2021 року з підписом ОСОБА_5 , договір про надання правової допомоги від 02.03.2021 року з підписами сторін ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , ордер про надання правової допомоги від 02.03.2023 року. Аналізуючи надані ОСОБА_4 документи, увагу привернули підписи ОСОБА_5 на різних документах, які мають явні ознаки відмінності та не належать ОСОБА_5 . Так, підпис, який був поставлений на договорі про надання правової допомоги від 02.03.2021 року від імені ОСОБА_5 , підпис на заяві від 18 березня 2021 року, не відповідає підписам, які були вчинені ОСОБА_5 в паспорті громадянина України та на розписці від 24 жовтня 2020 року, та мають явні ознаки відмінності. Також почерк при написанні прізвища ОСОБА_5 у договорі про надання правової допомоги від 02.03.2021 року є відмінним від почерку, який вчинила ОСОБА_5 в розписці від 24 жовтня 2020 року. Зрівнюючи почерки, які є зафіксовані в договорі про надання правової допомоги від 02.03.2021 року та ордері адвоката від 02.03.2021 року, можна дійти до висновку, що обидва почерки належать адвокату ОСОБА_4 . Таким чином є достатні підозри вважати, що ОСОБА_4 підробив підписи ОСОБА_5 в договорі про надання правової допомоги від 02.03.2021 року та в заяві від 18 березня 2021 року. Тому, в даному випадку є всі підстави вважати, що дії адвоката ОСОБА_4 підпадають під ознаки складу злочину, передбаченого ст. 358 КК України. Враховуючи, що інтереси в суді ОСОБА_4 представляв на підставі недійсних (підроблених) ордеру та довіреності на представлення інтересів ОСОБА_6 , дії адвоката ОСОБА_4 підпадають під ознаки складу злочину, передбаченого статтею 400-1 Кримінального кодексу України (представництво в суді без повноважень). Вказаний злочин є закінчений та доказаний матеріалами, які наявні в цивільній справі № 308/5023/22.

На підставі наведеного, просить зобов`язати уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури та Генеральної прокуратури України внести відомості до Єдиного реєстру кримінальних проваджень по факту неправомірних дій адвоката ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 400-1 КК України, який без відповідних на те повноважень представляв інтереси ОСОБА_6 в цивільній справі № 308/5023/22 за позовом ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_7 до ОСОБА_3 про захист прав споживача стягнення передоплати за непоставлений товар.

У судовому засіданні 15.09.2025 просив задовольнити скаргу, при цьому виявив бажання надати додаткові документи на підтвердження скарги, вважає, що повинна була бути призначена почеркознавча експертиза, у зв`язку з чим просив відкласти розгляд на 16.10.2025 на 14.30. У судове засідання 16.10.2025 заявник ОСОБА_3 не з`явився, клопотань про відкладення розгляду не подавав.

У судовому засіданні 15.09.2025 представник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_8 повідомила, що заяву було скеровано на підставі інструкції від 03.12.2012 №125 в окружну прокуратуру, якою розглянуто і надано відповідь. Стосовно кваліфікації за ст. 400-1 КК України, то є об`єднане провадження, у якому за допитом свідка ОСОБА_5 надано свідчення про надання повноважень на представництво. Доказів про підробку документів заявник не надав, а слідчий при наявності сумнівів призначає експертизу. У судове засідання 16.10.2025 представник Закарпатської обласної прокуратури не з`явився, до матеріалів справи через канцелярію суду долучено постанову про закриття кримінального провадження №0000524 від 26.05.2021 від 10.09.2025.

Представник Офісу Генерального прокурора України в судове засідання не з`явився.

Розглянувши вказану скаргу та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Статтею 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального правопорушення, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, що кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як випливає з матеріалів скарги, заявник 05 липня 2025 року та 24 серпня 2025 року звертався до Офісу Генерального прокурора України та Закарпатської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення адвокатом ОСОБА_4 , передбаченого ст.401-1 КК України.

Ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі ІТС ІПНП), регулюється Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 р. за № 223/33194.

Розділом ІІ Порядку встановлено, що прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація. Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові: усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 2); під час особистого звернення заявника до органу (підрозділу) поліції із письмовою заявою (повідомленням) уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції її (його) приймає і реєструє. Особу, яка заявляє або повідомляє про кримінальне правопорушення, уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський попереджає про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину, передбачену статтею 383 Кримінального кодексу України. Уповноважена службова особа на лицьовому боці письмових заяв (повідомлень), протоколів прийняття заяв про кримінальне правопорушення та іншу подію, рапортів поліцейських проставляє штамп реєстрації заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, форму якого наведено в додатку 3 до цього Порядку. Якщо заява (повідомлення) надійшла до органу (підрозділу) поліції під час особистого звернення заявника одночасно з її (його) реєстрацією в ІТС ІПНП або журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) (додаток 4), уповноважена службова особа оформлює та видає заявникові талон-повідомлення ЄО про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 5). Корінці талонів-повідомлень зберігаються в уповноваженої службової особи. Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО. Поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. Поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки. За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, відомості про виявлене кримінальне правопорушення уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО в разі тимчасової відсутності технічних можливостей унесення таких відомостей до ІТС ІПНП) та невідкладно, але не пізніше 24 годин реєстрації передаються: до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) або передання цих відомостей до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня та їх внесення до ЄРДР; у міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах - до органів (підрозділів) поліції, на території обслуговування яких сталася така подія, для прийняття відповідних рішень та внесення до ЄРДР. Датою подання заяви (повідомлення) до органу (підрозділу) поліції вважається дата реєстрації такої заяви (повідомлення) в ІТС ІПНП (журналі ЄО).

Відповідно до листа Ужгородської окружної прокуратури №07.53-107-6814ВИХ-25 від 04.09.2025 ОСОБА_3 було відмовлено у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 400-1 КК України з посиланням на позицію ККС ВС та тих підстав, що в ході досудового розслідування об`єднаного кримінального провадження №0000524 від 26.05.2021 відсутні достатні дані щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 400-1 КК України, а тому не встановлено підстав для його реєстрації в ЄРДР. Згідно з постановою про закриття кримінального провадження від 10.09.2025 кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №0000524 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 358 КК України на підставі п. 2 ч.1 ст. 284 КПК України.

Як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування не вчинено, та дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, відсутні. Згідно з відповіддю Ужгородської окружної прокуратури від 04.09.2025 повідомлено про відмову у внесенні відомостей.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи частини четвертої статті 214 Кримінального процесуального кодексу мають імперативний характер, вони прямо і безальтернативно зобов`язують реєструвати заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення з унесенням інформації згідно частини п`ятої цієї статті.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведені положення законодавства, відомості до ЄРДР вносяться, якщо відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, які відповідають вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мають короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Тобто, вищезазначені норми закону зобов`язують прокурора, у т.ч. керівника прокуратур; керівників органів досудового розслідування; дізнавачів, слідчих, у разі надходження заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Виходячи з наведених обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як суб`єкт бездіяльності не надав слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст. 214 КПК України, слідчий суддя вважає наявними підстави для зобов`язання уповноваженої особи Закарпатської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_3 від 24.08.2025 року.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 307 КПК України положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Закарпатської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 від 24.08.2025, у відповідності до ст. 214 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1