Справа № 638/883/26
Провадження № 1-кс/638/301/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000196 від 25.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000196 від 25.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 Кримінального кодексу України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , подане клопотання підтримала, просила застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів в Державній установі «Харківській слідчий ізолятор»; у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , з правом внесення застави, визначити розмір застави у сумі не менше 241 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 802048 грн та покласти на неї обов`язки, передбачені Криманально-процесуальним кодексом України.

Як на підставу для задоволення клопотання посилалася на наявність ризиків передбачених пунктами 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зазначає, що ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, а саме: одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчинені вказаного кримінального правопорушення, повністю підтверджується зібраними відповідно до вимог кримінального процесуального кодексу України у ході досудового розслідування доказами, як окремо так і у їх сукупності, зокрема:

- повідомленням про кримінальне правопорушення в порядку ст. 214 КПК України щодо протиправних дій із вимагання ОСОБА_4 неправомірної вигоди;

- протоколами допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протоколами за результатом проведення негласних (слідчих) розшукових дій, які на теперішній час - розсекречено та долучено до матеріалів римінального провадження;

- протоколами огляду, копіювання та вручення грошових коштів, в яких зафіксовано серії та номери оглянутих та вручених грошових коштів;

- протоколом обшуку, проведеному у кримінальному провадженні;

- протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України;

- та іншими, зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Окрім того, у судовому засіданні прокурор надала суду копію довідки про звільнення серії ХАР № 04708, відповідно до якої ОСОБА_4 відбувала покарання (тримався(лася) під вартою) в установах Державної кримінально-виконавчої служби України на підставі ухвали Київського райсуду м. Харкова від 20.02.2025 з 20.02.2025 року по 20.02.2025 року звідки звільнений(а) з державної установи "Харківський слідчий ізолятор" на підставі ухвали Київського райсуду від 20.02.2025 р., по сплаті застави у розмірі 242240 грн.

У зв`язку з чим просила визначити підозрюваній розмір застави, що перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно та становить не менше 241 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно зі ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України" на 2026 рік складає 802 048 грн.

У судовому засіданні ОСОБА_4 та її захисник зазначили, що не вважають доведеними ті ризики, на які посилається прокурор, водночас просили у випадку задоволення клопотання прокурора зменшити розмір застави, про яку просить прокурор.

Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали додані до клопотання, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Суд, оцінюючи вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, зазначає, що ОСОБА_4 та її захисник під час вирішення клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою не надали суду будь-яких доказів, які б свідчили про те, що підозрювана не вчиняла кримінальне правопорушення, у якому її підозрюють. Натомість ОСОБА_4 зазначила, що факти, які викладені у клопотанні мали місце, але вона таким чином надавала консультаційні послуги громадянину. Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369-2 КК України, підтверджується доказами зібраними на час розгляду клопотання.

Оцінюючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , суд встановив, що санкція частини 2 ст. 190 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.

У судовому засіданні було з`ясовано, що ОСОБА_4 має на утриманні неповнолітню доньку ОСОБА_8 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , якою на цей час опікується матір підозрюваної та її рідний брат.

Встановлено, що у підозрюваної є постійне місце роботи, а також житло і транспортний засіб, тож майновий стан підозрюваної не є скрутним.

Щодо наявності судимостей у підозрюваної та наявності повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, то відповідно до інформації, яка була надана суду, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.02.2025 було застосувано до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" на 60 днів у межах строку досудового розслідування; визначено ОСОБА_4 суму застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Судом встановлено, що у той же день 20.02.2025 ОСОБА_4 було звільнено по сплаті застави у розмірі 242240 грн.

Отже, враховуючи те, що відповідно до доказів зібраних стороною обвинувачення ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який вчинила вже після того як її було повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 332, ч. 1 ст. 366 КК України, суд вважає доведеним існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, - підозрювана може переховуватися від суду.

Окрім того, оскільки ОСОБА_4 підозрюють у вчиненні корупційного злочину вже після того як її було повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 332, ч. 1 ст. 366 КК України, то суд вважає, що існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_4 вчинить інше кримінальне правопорушення чи продовжить кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Суд також вважає, що зважаючи на посаду, яку обіймає ОСОБА_4 доведеним є ризик того, що вона може незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Окрім того, прокурор зазначає, що існує ризик того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Оскільки досудове розслідування у казаному кримінальному провадженні триває, органами досудового розслідування здійснюються заходи забезпечення кримінального провадження, то суд вважає, що на цей час існує ризик того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Аналіз наведених обставин переконливо свідчить про те, що менш суворий запобіжний захід, ніж тримання під вартою, об`єктивно не зможе запобігти ризикам переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та вчинення нею інших кримінальних правопорушень, а також ризику того, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні з метою уникнення кримінальної відповідальності. Тримання ОСОБА_4 під вартою сприятиме забезпеченню кримінального судочинства. Досягнення цієї мети становить суспільний інтерес, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи підозрюваного.

З огляду на це суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Щодо визначення розміру застави суд зазначає наступне.

Прокурор просить визначити підозрюваній розмір застави у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні. Розмір застави повинен визначатися виходячи з особи обвинуваченого, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховувати той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки обвинуваченого в суд достатнім стримуючим фактором для обвинуваченого, щоб не здійснити втечу.

Судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.02.2025 було застосувано до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" на 60 днів у межах строку досудового розслідування, у той же день 20.02.2025 ОСОБА_4 було звільнено по сплаті застави у розмірі 242240 грн.

Отже, враховуючи те, що відповідно до доказів зібраних стороною обвинувачення ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який вчинила вже після того як її було звільнено по сплаті застави у розмірі 242240 грн., то суд вважає, що розмір застави, який визначений ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України, достатньою мірою не гарантує виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Водночас, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, його мотив, та відсутність доказів наявності виключних обставин, на підставі яких суд міг би дійти висновку про те, що застава у розмірах зазначених у п. 2 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України межах не здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 , покладених на неї обов`язків, суд вважає, що застава у розмірі 802048 грн 00 коп., про яку просить сторона обвинувачення, є завідомо непомірною для підозрюваної, та вважає за необхідне визначити заставу у межах 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499200 гривень 00 коп. (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч гривень 00 коп.), у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Керуючись п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177, ст. 178, п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000196 від 25.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 Кримінального кодексу України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 21 березня 2026 року. Строк тримання під вартою обраховувати з моменту фактичного затримання 21 січня 2026 року о 18 год. 00 хв.

Дата закінчення дії ухвали 21 березня 2026 року о 18 год. 00 хв.

Визначити суму застави у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 499200 гривень 00 коп. (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч гривень 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: банк отримувача коштів ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249; рахунок отримувача: UA0006674 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати до прокурора, слідчого або до суду із встановленою періодичністю або за викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) утриматись від спілкування із свідками та іншими особами у даному кримінальному провадженні;

4) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом 60 днів з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Шевченківського районного суду міста Харкова коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Шевченківський районний суд міста Харкова.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається особою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Через надмірне навантаження та застосування стабілізаційних та аварійних графіків відключення світла повний текст ухвали складено та проголошено 27 січня 2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1