Справа № 383/994/15-к
Номер провадження 1-кп/383/43/25
УХВАЛА

09 червня 2025 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення повторної судово-товарознавчої експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 серпня 2015 року за №0000486 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Бобринецького районного суду Кіровоградської області перебуває вищевказане кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 серпня 2015 року за №0000486 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подав клопотання про призначення повторної повторну судово-товарознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (вул. Вокзальна, 58, м. Кропивницький, 25030).

На вирішення експертизи поставити наступне питання: Яка середня ринкова вартість, не представлених на експертизу, електричних опор марки ЛЕП СВ-10,5, бувших у використанні біля 50 років, станом на 16.08.2015 року?

В обґрунтування клопотання зазначає, в ході розслідування даного провадження допитано в якості свідка ОСОБА_7 , який являється ФОП та який в ході досудового розслідування за запитом слідчого надав довідку обгрунтування про визначення вартості електричної стійки марки ЛЕП СВ-9,5. Проте, також під час судового розгляду допитано в якості свідка ОСОБА_8 , який показав суду, що на час продажу електричних опор ОСОБА_9 він працював начальником Бобринецького РЕМу ПАТ «Кіровоградобленерго», зокрема повідомив суду, що зазначені електричні опори були марки ЛЕП СВ-10,5. З допиту потерпілого ОСОБА_10 встановлено стан зазначених опор, а саме, що вони були у справному стані. Бобринецьким районним судом у даному провадженні (ухвалою суду від 31.07.2018) вже призначалася судово-товарознавча експертиза, проведення якої доручено було експертній установі - Кропивницькому відділенню Київського НДІСЕ. Даною установою висновок експерта не надано у зв`язку з недоступністю для експерта необхідної цінової інформації щодо об`єктів дослідження.

Крім цього, колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 21.05.2020, якою скасовані вирок Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 28.03.2019 та ухвала Кропивницького апеляційного суду від 19.11.2019, зазначила, що під час нового розгляду суду необхідно з урахуванням наведеного: дослідити докази як сторони обвинувачення, так і сторони захисту; зважаючи на те, що завдання майнової шкоди є однією з обов`язкових ознак об`єктивної сторони викрадення.

Прокурор з метою дотримання вимог ст. 94 КПК України щодо всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, стверджує про необхідність проведення повторної судово-товарознавчої експертизи іншою експертною установою, з метою встановлення розміру матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням, а саме вартість двох електричних опор марки ЛЕП СВ-10,5, бувших у використанні біля 50 років, для проведення якої необхідні спеціальні знання.

Захисник заперечив проти призначення зазначеної експертизи, оскільки вважає, що вона мала бути проведена під час досудового розслідування.

Обвинувачені підтримали позицію захисника, додатково пославшись на показання свідка ОСОБА_8 згідно яких вартість опор складає 10 гривень за погонний метр.

Дослідивши матеріали кримінального провадження в обсязі, необхідному для вирішення питання про призначення експертизи, заслухавши думку учасників судового засідання, суд дійшов такого.

Відповідно до обвинувального акту, зміненого прокурором 21.11.2018 року, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , обвинувачуються у тому, що 16 серпня 2015 року близько 09 години 00 хвилин ОСОБА_4 за попередньою змовою та разом зі своїм батьком ОСОБА_5 самовільно, всупереч встановленому законом порядку, на двох тракторах прибули до території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить потерпілому ОСОБА_10 , де знаходились дві стійки ЛЕП СВ-10,5, які також належали потерпілому. ОСОБА_4 разом зі своїм батьком ОСОБА_5 зачепили до тракторів дві стійки ЛЕП СВ -10,5, вартістю згідно довідки-обґрунтування про визначення вартості електричної стійки від 16.08.2015 року 462 грн. за одну стійку на загальну суму 924 грн., при цьому, в присутності потерпілого ОСОБА_10 , не реагуючи на його зауваження про те, що стійки належать саме йому, заволоділи ними та зникли у невідомому напрямку, обернувши їх у свою власність та розпорядились ними на власний розсуд як особистим, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений за попередньою змовою групою осіб, завдавши потерпілому, власнику стійок ЛЕП СВ-10,5, ОСОБА_10 значної шкоди на суму 924 грн.

Однак згідно обвинувального акту, затвердженого 31.08.2015 року предметом інкримінованого кримінального правопорушення були стійки ЛЕП СВ-9,5.

Вироком Бобринецького районного суду Кіровоградської області 28 березня 2019 року, скасований постановою Верховного Суду 21 травня 2020 року, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 визнано невинуватими у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України та виправдано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України в зв`язку з відсутністю в їх діях складу кримінального правопорушення.

Вироком Бобринецького районного суду Кіровоградської області 05 серпня 2022 року, яким ОСОБА_5 та ОСОБА_4 визнано невинуватими у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України та виправдано на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України в зв`язку з відсутністю в їх діях складу кримінального правопорушення, також скасовано ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 06.12.2022 року.

В обох випадках при скасуванні зазначених вироків суд посилався зокрема на висновок об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеного в постанові від 25 листопада 2019 року у справі № 420/1667/18, за змістом якої обов`язкове залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності двох підстав: по-перше, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч. 1 ст. 242 КПК у редакції Закону № 1261-VII); по-друге, коли мають місце обставини, передбачені ч. 2 цієї норми.

Згідно діючої редакції ч. 1 ст. 242 КПК експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.22 КПК України).

За правилом ч.6 ст.22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Завдання майнової шкоди є однією з обов`язкових ознак об`єктивної сторони викрадення, а тому підлягає з`ясуванню вартість викраденого майна.

З огляду на вищенаведене, оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, та усунення всіх сумніві та суперечностей щодо розміру матеріальних збитків суд дійшов висновку про необхідність призначення за клопотанням прокурора повторної судово-товарознавчої експертизи, проведення якої слід доручити експертам Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

Оскільки обвинувачення було змінено під час судового розгляду в частині предмета злочину зі стійок ЛЕП СВ-9,5 на стійки ЛЕП СВ-10,5 суд відхиляє посилання захисника про можливість призначення заявленої експертизи під час проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню.

Суд також відхиляє заперечення обвинувачених проти призначення експертизи, які посилаються на показання свідка ОСОБА_8 щодо вартості викраденого майна, оскільки суд при розгляді клопотання про призначення експертизи не надає оцінку доказам по суті обвинувачення, так як за правилами Кримінального процесуального кодексу України мотиви врахування чи неврахування окремих доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються у вироку.

Згідно положень ч.4 ст.332 КПК України після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта. При цьому, відповідно до вимог ст.322 КПК України, судовий розгляд відбувається безперервно, крім часу, призначеного для відпочинку. В той же час, не вважаються порушеннями безперервності судового розгляду випадки відкладення судового засідання внаслідок, зокрема і проведення експертизи у випадках та порядку, передбачених ст.332 цього Кодексу

Суд вважає неможливим продовження судового розгляду до отримання висновку експерта, що зумовлює необхідність відкласти розгляд кримінального провадження відповідно до вимог п.6 ч.2 ст.322 та ч.4 ст.332 КПК України до надходження висновку експертизи.

З урахуванням складності дослідження суд вважає за необхідне встановити строк проведення експертизи - 60 календарних днів з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи.

Керуючись ст.ст. 84, 242, 332, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення повторної судово-товарознавчої експертизи задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 серпня 2015 року за №0000486 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, повторну судово-товарознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (вул. Вокзальна, 58, м. Кропивницький, 25030).

На вирішення експертизи поставити наступне питання:

Яка середня ринкова вартість, не представлених на експертизу, електричних опор марки ЛЕП СВ-10,5, бувших у використанні біля 50 років, станом на 16.08.2015 року?

Для дослідження експерту надати:

матеріали кримінального провадження №0000486 від 17 серпня 2015 року (судова справа №383/994/15-к).

Експертизу провести у строк не більше 60 календарних днів з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи.

Експерта попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Розгляд кримінального провадження відкласти до надходження висновку експертизи.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1