ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1799/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

провівши в залі суду в м. Києві підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001807, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшов вказаний обвинувальний акт з додатками.

Прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у закритому судовому засіданні, оскільки в ході судового розяглду будуть допитані свідки та вказана адреса військової частини.

Адвокат ОСОБА_4 , думку якої підтримав обвинувачений, не заперечували проти призначення судовий розгляд на підставі обвинувального акту, однак просила проводити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду виходячи з наступних підстав.

Кримінальне провадження за територіальною підсудністю підлягає розгляду Дарницьким районним судом м. Києва, підстав для його зупинення чи закриття немає.

Обвинувальний акт та додатки до нього складено відповідно до вимог КПК України.

Кримінальне провадження має розглядатися у відкритому судовому засіданні судом одноособово, оскільки підстав для проведення судового засідання в закритому судовому засіданні прокурором не наведено.

Також прокурором заявлено клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого з тих підстав, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є реальними та не зменшились.

Захисник, думку якого підтримав обвинувачений, категорично заперечувала проти заявленого клопотання, вважала за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід. зокрема. домашній арешт, вказуючи, що у обвинуваченого є постійне місце проживання.

Вирішуючи клопотання щодо продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження суд приходить до наступного висновку.

Так, під час досудового розслідування ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які обвинувачуються, зокрема, у вчиненні злочину, передбаченого ст. 407 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Суд враховує, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати, зокрема судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість його здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України суд враховує ступінь тяжкості інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке кримінальний закон відносить до тяжких, за вчинення якого йому загрожує покарання до 10 років позбавлення волі, що в сукупності з даними про особу обвинуваченого, а саме його молодий вік, дані про соціальні зв`язки, свідчить про ризик переховування обвинуваченого від суду.

Також, вказаною ухвалою суду завершено підготовче судове засіданні, а судовий розгляд ще не розпочато, що свідчить про високу ступінь ймовірності ризику вчинення обвинуваченим впливу на свідків.

Також, беручи до уваги відсутність доказів офіційного джерела доходу та наявності міцних соціальних і сімейних зав`язків обвинуваченого суд вважає, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення є реальним.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги наявність підстав для розумної підозри щодо причетності обвинуваченого у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, про що свідчить скерування обвинувального акту до суду, а крім того з огляду на особу останнього, встановлення існування реальних ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає, що клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та виконання ним процесуальних обов`язків.

Даних, які б свідчили про неможливість утримання обвинуваченого під вартою, в тому числі за станом здоров`я - немає.

Приймаючи до уваги положення абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 цього Кодексу, що наведені вище, суд не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дарницького районного суду м. Києва /м. Київ, вул. Севастопольська, 7/13 о 09 год. 30 хв. 16.06.2025 року.

Судовий розгляд у вказаному кримінальному провадженні здійснювати суддею одноособово.

Про час та місце судового розгляду повідомити учасників судового провадження, яких викликати в судове засідання.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 03 серпня 2025 року включно та утримувати останнього на Гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала в частині продовження дії запобіжного заходу може бути оскаржена протягом 5 днів з моменту оголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя