Справа №175/8678/25
Номер провадження 1-кп/175/1296/25
УХВАЛА

іменем України

15 липня 2025 року cелище Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні

кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000180 від 05.03.2025, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України

ВСТАНОВИВ:

У підготовчому судовому засіданні прокурор зазначив, що підстави, які можуть перешкоджати призначенню розгляду справи відсутні, просив призначити провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, викликати учасників.

Захисник вважав, що справа підсудна Дніпровському районному суду, однак заявив клопотання про повернення обвинувального акту, оскільки він не відповідає вимогами закону, а саме: прокурор ОСОБА_3 не підписував акт, а його у Краматорську підписав інший прокурор з групи ОСОБА_6 і вручив стороні захисту. Оскільки вручений обвинуваченому акт підписаний не прокурором ОСОБА_3 , як то вказано у самому акті, а іншою особою, то до цього документу внесено недостовірну інформацію, що робить його таким, який не відповідає вимогам КПК України. Обвинувачений підтримав свого захисника і його клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 пояснив, що дійсно підписав оригінал обвинувального акту, який спрямував до суду, а також копію для вручення ОСОБА_4 . Разом з тим прокурор ОСОБА_3 надав доручення прокурору ОСОБА_6 на вручення копії підписаного ним обвинувального акту обвинуваченому та захиснику.

Згідно ч.3 ст.291 КПК України, обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

За змістом ст.ст.283, 291, 293 КПК України оригінал обвинувального акту направляється до суду, одночасно з цим прокуророр під розписку надає їх копію підозрюваному та захиснику.

В судовому засідання захисник зазначив, що з матеріалами судової кримінальної справи і безпосередньо з оригіналом обвинувального акту, наданого до суду, не знайомився, має сумніви, що він підписаний прокурором ОСОБА_3 .

Оскільки прокурор ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні підтвердив, що дійсно саме він підписав оригінал обвинувального акту, а захисник фактично не знайомився з оригіналом, самих лише сумнівів адвоката, на думку суду, недостатньо, для прийняття рішення про повернення акту, як такого, що не відповідає вимогам КПК.

Відтак, в задоволенні клопотання захисника про повернення обвинувального акту слід відмовити.

Суд дослідив обвинувальний акт, та встановив, що він відповідає вимогам ст.291 КПК України, про інші перешкоди призначення судового розгляду сторони не заявляють, правила визначення підсудності дотримані, відсутні підстави до закриття провадження, за таких обставин слід призначити судовий розгляд, який проводити у відкритому судовому засіданні з викликом учасників.

Також прокурор клопотав про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді домашнього арешту у певний період доби, посилаючись на наявність ризиків переховуватись від суду та незаконно впливати на свідків. Прокурор просив визначити відповідно до ст.194 КПК України ряд обов`язків обвинуваченому строком на два місяці.

Захисник заперечив проти обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, оскільки прокурором не доведено ризиків, не представлено доказів, не обгрунтовано застосування більш м`якого запобіжного заходу. Захисник просив застосувати запобіжний західу у виді особистого зобов`язання. Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

При вирішенні питання щодо зміни чи обрання дії запобіжного заходу, суд враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його вини у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність у останнього постійного місця проживання та роботи, його вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зв`язків, відсутність судимостей, дотримання підозрюваним, умов застосованого раніше запобіжного заходу, розмір неправомірної вигоди, в отриманні якої обвинувачується особа, та ризик повторення протиправної поведінки.

Суд враховує, що метою застосування запобіжного заходу є не каральна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Суд погоджується, що є достатні підстави вважати наявним ризик, передбачений п.1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може переховуватись від суду, зважаючи на тяжкість покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років з конфіскацією майна, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.

Також, суд бере до уваги, що на даний час у кримінальному провадженні під час судового розгляду не допитані свідки, значна частина яких є колегами обвинуваченого, що вказує на існування ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Вищевикладене у своїй сукупності свідчить про необхідність запобігти ризиками та застосувати запобіжний захід.

Разом тим, прокурор не довів недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж домашній арешт, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. Такий висновок суд робить з огляду на те, що раніше до обвинуваченого був застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту, останній його не порушував, а з 08.07.2025 його строк дії сплив. У період до 15.07.2025 обвинувачений був без запобіжного заходу, разом з тим виконував обов`язки обвинуваченого і прибув у судове засідання. З огляду на це, застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час за місцем проживання у місті Краматорськ, яке знаходиться у Донецькій області, тобто у регіоні, де тривають активні бойові дії, у даний момент видається надмірним.

За таких обставин, керуючись ч.4 ст.194 КПК, оскільки прокурор довів обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, суд вважає за необхідне застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме заставу, а також покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим передбачених КПК України обов`язків, беручи до уваги майновий стан, рівень доходу за останні півроку та розмір неправомірної вигоди, в отриманні якої обвинувачується особа, слід визначити у межах п.2 ч.5 ст.182 КПК, а саме 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2025 року.

Також прокурор заявив клопотання про відсторонення обвинуваченого ОСОБА_4 від посади лікаря-ортопеда-травматолога поліклінічного відділення КНП "Міська лікарня №2" КМР строком на два місяці, оскільки саме перебування його на цій посаді сприяло вчиненню інкримінованого злочину. Прокурор вважав, що подальше перебування обвинуваченого на посаді негативно вплине на судовий розгляд, оскільки він зможе впливати на свідків і перешкоджати провадженню іншим шляхом. Просив відсторонити саме від посади лікаря-ортопеда-травматолога поліклінічного відділення, оскільки саме за цією посадою обвинувачений у складі експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи вчинив інкримінований злочин.

Захисник заперечив проти клопотання прокурор про відсторонення від посади, оскільки прокурором не доведено доказами таке клопотання і ризики, неправильно зазначено назву посади. Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

За змістом ст.157 КПК України захід забезпечення кримінального провадження у виді відсторонення від посади застосовується для припинення кримінального правопорушення, припинення або запобігання протиправній поведінці обвинуваченого, який, перебуваючи на посаді, може знищити чи підробити речі і документи, які мають значення для досудового розслідування, незаконними засобами впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження або протиправно перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Суд дослідив обвинувальний акт, заявлене прокурором клопотання, заслухав думку сторін і відмічає, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого корупційного злочину, чому сприяло саме перебування обвинуваченого на посаді лікаря-ортопеда-травматолога поліклінічного відділення Комунального некомерційного підприємства "Міська лікарня №2" Краматорської міської ради. Також суд приймає до уваги, що перебування обвинуваченого саме на цій посаді обумовило включення його до складу експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи. Деякі зі свідків в цьому кримінальному провадженні є колегами обвинуваченого по поліклінічному відділенню, тому є ризик, що обвинувачений, перебуваючи на посаді, може здійснити спроби незаконними засобами впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні.

Вказане свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що такий захід як відсторонення обвинуваченого від посади необхідний для запобігання протиправній поведінці обвинуваченого. Також суд враховує й ті обставини, що відповідно до примітки до положень ст. 45 КК України, корупційним, серед інших, вважається злочин, передбачений ст.368 КК України. Крім того, можливості виникнення негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як відсторонення від посади, судом не встановлено, оскільки обвинувачений продовжить працювати лікарем-ортопедом-травматологом у травматологічному відділенні, отже не втратить засобів для матеріального забезпечення.

Відтак, на цей час потреби судового провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого та відповідають цілям цього кримінального провадження. Таким чином, суд вважає за доцільне застосувати до обвинуваченого такий захід забезпечення кримінального провадження як відсторонення від посади строком на два місяці.

Захисник заявив клопотання про здійснення судового виклику осіб до суду для допиту, вказав, що ці особи були допитані під час досудового розслідування, обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор не заперечував проти здійснення судового виклику заявлених осіб, оскільки у всіх них вже є статус свідка у цьому провадженні.

Суд вважає, що наразі відсутні перешкоди для виклику заявлених захистом свідків. Водночас, судовий виклик заявлених захистом осіб як свідків, слід здійснити після вирішення в порядку ст.349 КПК України питання визначення обсягу доказів та порядку їх долідження.

Захисник подав скаргу в порядку ч.2 ст.303 КПК України на постанову слідчого від 19.05.2025 про уточнення даних, якою внесено зміни до протоколу огляду від 07.04.2025 та постанову про визнання речовими доказами від 08.04.2025. Захисник не наполягав на терміновому розгляді цієї скарги, вважав за можливе вирішити питання на стадії дослідження доказів. Обвинувачений підтримав скаргу захисника.

Прокурор заперечував проти задоволення такої скарги.

Суд, дослідивши скаргу, дійшов висновку, що вирішення скарги по суті вимагатиме дослідження ряду доказів у цьому провадженні, які прокурор збирається використати на доведення вини обвинуваченого, і це питання впливатиме на допустимість доказів. Суд доходить висновку про передчасність дослідження зазначених доказів на підготовчому засіданні, відтак вирішення заявленої скарги, ознайомлення з доказами та оцінку їх допустимості слід провести під час судового розгляду кримінального провадження по суті.

Захисник заявив клопотання про те, щоб суд доручив органу пробації скласти та подати до суду досудову доповідь. Обвинувачений підтримав клопотання захисника. Прокурор не заперечував.

Згідно ч.2 ст.314-1 КПК України, досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Керуючись ст.ст. 154-157, 177, 182, 194, 314-316 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору - відмовити.

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, у відкритому судовому засіданні у залі Дніпровського районного суду Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, Дніпровський район, с-ще Слобожанське, вул. Героїв України, 7) на 24.07.2025 о 12:00.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим передбачених КПК України обов`язків, - 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень 00 копійок.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 строком на два місяці до 15.09.2025 року включно передбачені ч.5 ст.194 КПК України обов`язки:

1) не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу прокурора або суду;

2) повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

3) утримуватися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні.

Клопотання прокурора про відсторонення від посади обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Відсторонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади лікаря-ортопеда-травматолога поліклінічного відділення Комунального некомерційного підприємства "Міська лікарня №2" Краматорської міської ради строком на два місяці до 15.09.2025 року включно.

Доручити відповідному повноважному підрозділу Філії Центру пробації в Миколаївській, Донецькій, Луганській та Херсонській областях (Донецька область) скласти та та подати до суду в строк до 24.07.2025 досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає АДРЕСА_1 , м.т. НОМЕР_1 .

В судове засідання викликати осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурора, захисника, обвинуваченого, свідків.

Роз`яснити, що обвинувачений не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок та надати документ, що це підтверджує прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у виді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1