Справа № 709/305/24
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2025 року с-ще Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

представника потерпілої особи Чорнобаївської селищної ради ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області об`єднане кримінальне провадження

№ 0000093, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 лютого 2024 року, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

м. Черкаси Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, тимчасово не працюючого, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, маючого середню освіту, інвалідом будь-якої групи, ліквідатором аварії на ЧАЕС, депутатом будь-якого рівня не являється, раніше не судимого, ідентифікаційний номер у матеріалах справи відсутній,

- у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -,

в с т а н о в и в:

21 лютого 2024 року до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000093, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 лютого 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26 лютого 2024 року призначено у вказаному кримінальному провадженні відкрите підготовче судове засідання.

Крім цього, 28 лютого 2024 року до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000188, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 лютого 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 29 лютого 2024 року призначено у даному кримінальному провадженні відкрите підготовче судове засідання.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 04 червня 2024 року кримінальне провадження № 709/366/24, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 лютого 2024 року за № 0000188, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України об`єднано з кримінальним провадженням № 709/305/24, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 лютого 2024 року за № 0000093, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 04 червня 2024 року у об`єднаному кримінальному провадженні призначено судовий розгляд.

Відповідно до змісту обвинувальних актів, ОСОБА_4 в період часу з 16 годин 00 хвилин 08 лютого 2024 року по 14 годину 00 хвилин 09 лютого 2024 року, діючи з єдиним злочинним умислом, у порушення вимог п. 1 Р. IV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 листопада 2022 року за № 1412/38748, без належного дозволу, умисно, займався незаконним рибним добувним промислом у акваторії Сулинської затоки Національного природного парку «Нижньосульський» в адміністративних межах с. Велика Бурімка Золотоніського району Черкаської області, використовуючи заборонене знаряддя лову одну месинову риболовецьку сітку довжиною близько 15 м, вічко 45х45 мм, в результаті чого добув рибу виду: карась в кількості 4 штук вартістю 872,33 гривень за 1 штуку на суму 3489 гривень 32 копійки та в`язь в кількості 1 штука, який згідно наказу Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України № 29 від 19 листопада 2021 року, є видом занесеним до Червоної книги України, вилов якого заборонено, що згідно з повідомлення Інституту рибного господарства України № 80-01/24 від 13 лютого 2024 року, шкода завдана водним біоресурсам України внаслідок незаконного вилову риби, являється істотною та згідно повідомлення Державного агентства меліорації та рибного господарства в Черкаській області становить 10488,98 гривень.

Суд кваліфікує дії ОСОБА_4 в цій частині за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Крім цього, ОСОБА_4 , діючи в умовах воєнного стану, введеного в дію Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та вподальшому дію воєнного стану в Україні неодноразово було продовжено, востаннє 06 листопада 2023 року Указом Президента України № 734/2023 строком на 90 діб, 07 лютого 2024 року, близько 16 години 00 хвилин, знаходячись біля домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, з корисливих мотивів та з метою власного незаконного збагачення, таємно, умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, шляхом вільного доступу викрав велосипед марки «FORMULA» GALLO, який знаходився біля паркану вказаного домоволодіння, вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи

№ СЕ-19/124-24/1882-ТВ від 13 лютого 2024 року, становить 2800,00 грн., завдавши потерпілому ОСОБА_7 матеріальних збитків на вказану суму, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 , в цій частині, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану.

Щодо обвинувачення у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1

ст. 249 КК України.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, себе визнав повністю, обставини (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), які зазначені в обвинуваченні, не оспорював, вказав, що вони відповідають опису подій, які сформульовані в обвинувальному акті.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила визнати винуватим ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити покарання у вигляді обмеження волі строком на два роки із застосуванням ст. 75 КК України.

В судовому засіданні представник потерпілої особи Чорнобаївської селищної ради ОСОБА_5 просив суд цивільний позов задовольнити у повному обсязі. Покарання обрати запропоноване прокурором.

Повне визнання вини, не заперечення фактичних обставин кримінального провадження та кваліфікації своїх дій, правильне розуміння та усвідомлення змісту обставин кримінального правопорушення, в якому обвинувачується, правові наслідки розгляду за спрощеною процедурою, а також відсутність сумнівів у добровільності позиції щодо усвідомлення обвинуваченим цих обставин стали підставою для постановлення судом ухвали про можливість здійснення розгляду провадження в порядку ч. 3 ст. 349 КПК України.

Отже, допитавши обвинуваченого, представника потерпілої особи, здійснивши судовий розгляд у межах пред`явленого обвинувачення за спрощеною процедурою, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_4 складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та доведеність винуватості ОСОБА_4 у його вчиненні.

Щодо обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Судом вказано обвинуваченому ОСОБА_4 на можливість закриття вказаного кримінального провадження в частині обвинувачення за ч. 4 ст. 185 КК України з підстав, передбачених п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, та роз`яснено, що вказана підстава для закриття кримінального провадження, не є реабілітуючою, і він має право на продовження судового розгляду на загальних підставах, з метою доведення своєї невинуватості у вчиненні інкримінованого йому діянні.

Обвинувачений ОСОБА_4 повідомив суд, що не заперечує проти закриття кримінального провадження за фактом вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, в зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Прокурор ОСОБА_3 вказала, що з урахуванням згоди обвинуваченого ОСОБА_4 , наявні достатні підстави для закриття кримінального провадження в частині обвинувачення за ч. 4 ст. 185 КК України на п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, оскільки в силу вартості викраденого ОСОБА_4 майна, його діяння на даний час є не кримінально-караним.

У судове засідання потерпілий ОСОБА_7 не з`явився, направив до суду заяву, відповідно до якої розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Суд, радячись на місці, ухвалив, проводити дане судове засідання за відсутності потерпілого ОСОБА_7 .

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 4 КК України кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

За змістом ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Згідно ч. 6 ст. 3 КК України зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», який 09 серпня 2024 року набув чинності, передбачено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян є дрібним викраденням чужого майна, за яку настає відповідальність за ст. 51 КУпАП.

З огляду на вказане, суд вважає, що вищевказаним Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», крім іншого, внесено зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність.

Згідно з п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року та дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, для будь-якого платника податку.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з

01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць в розмірі 3028,00 грн.

При цьому, зміни до законодавства, внесені вищевказаним Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», призвели до часткової декриміналізації діянь, зокрема передбачених ст. 185 КК України, оскільки фактично скасовують кримінальну відповідальність у разі заподіяння внаслідок правопорушення меншої матеріальної шкоди у вигляді вартості викраденого майна, ніж встановлено верхньою межею диспозиції ч. 2 ст. 51 КУпАП, що становить 2 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто в 2024 році (на момент вчинення інкримінованого ОСОБА_4 правопорушення - 3028,00 грн. (3028,00 грн. * 0,5 = 1514 грн. * 2).

Отже, внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Відповідно до правового висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 жовтня 2024 року (справа № 278/1566/21) зміна до ст. 51 КУпАП, яка стосується збільшення розміру коефіцієнта НМ для кваліфікації відповідних діянь як адміністративного правопорушення, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння для діянь, предметом посягання яких було майно на суму, що не перевищує 2 НМ. Визначення суми, яка дорівнює 2 НМ, здійснюється виходячи з розміру НМ, що діяв на час вчинення відповідного діяння.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886-IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

За змістом п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні 07 лютого 2024 року кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, внаслідок якого він заволодів майном загальною вартістю 2800,00 грн., розмір заподіяної цим діянням шкоди є меншим 3028,00 грн., як наслідок, на даний час вчинене ним діяння не вважається кримінальним правопорушенням, в силу втрати чинності закону, яким встановлювалася його кримінальна протиправність, що є передумовою для закриття кримінального провадження в частині обвинувачення за ч. 4 ст. 185 КК України на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України.

Мотиви призначення покарання за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Обставини, передбачені ст. 66 КК України, які пом`якшують покарання та встановлені судом: щире каяття та активне сприяння розкриттю кримінального проступку.

Обставин, передбачених ст. 67 КК України, які обтяжують покарання, судом не встановлено.

При цьому суд також враховує, що відповідно до положень ст. 50 КК України покарання є заходом примусу та полягає в передбаченому законом обмеженні прав та свобод засудженого та у відповідності до ч. 2 ст. 50 КК України має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Отже, призначаючи покарання, суд враховує характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого обвинуваченим кримінального правопорушення, а саме те, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України є кримінальним проступком, обставини, що пом`якшують покарання обвинуваченого, відсутність обставин, які обтяжують його покарання, особу обвинуваченого, який не перебуває на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога, а тому суд приходить до висновку про можливість призначення покарання ОСОБА_4 в межах розміру та виду покарання, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, призначивши останньому покарання у виді обмеження волі строком на 1 рік.

Разом з тим, враховуючи як пом`якшуючу обставину визнання своєї вини ОСОБА_4 та активне сприяння розкриттю злочину, його каяття, суд встановлює можливість його виправлення без відбування покарання, та вважає за доцільне звільнити його від відбування призначеного покарання з випробуванням згідно ст. 75 КК України з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 76 цього Кодексу.

Рішення щодо цивільного позову.

Разом із обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0000093, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 лютого 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України до суду надійшов цивільний позов Чорнобаївської селищної ради до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення у розмірі 10488,98 грн.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та обвинувачений ОСОБА_4 не заперечували проти задоволення позовних вимог.

У судовому засіданні представник потерпілої особи Чорнобаївської селищної ради ОСОБА_5 цивільний позов підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

Вирішуючи цивільний позов суд встановив наступне.

У відповідності до вимог ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України.

Положеннями ст. 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України).

Відповідно до розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс постанови Кабінету Міністрів України № 575 від 10 травня 2022 року, ОСОБА_4 завдано збитків на загальну суму 10488,98 грн.

Враховуючи те, що вина обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку щодо незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду доведена повністю, а тому суд вважає що цивільний позов Чорнобаївської селищної ради у кримінальному провадженні про відшкодування збитків завданих кримінальним правопорушенням на суму 10488,98 грн. підлягає до задоволення.

Рішення щодо речових доказів та про відшкодування процесуальних витрат.

Вирішуючи питання про речові докази, суд керується положеннями ст. 100 КПК України та ст. 96-2 КК України.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Враховуючи, що риба породи карась в кількості 4 штуки, в`язь в кількості 1 штука, яку передано ТОВ «Рибколгосп», є предметом кримінального правопорушення, то в даному випадку щодо зазначених біоресурсів (риби) необхідно застосувати спеціальну конфіскацію, та як спеціально конфісковані водні біоресурси - безоплатно вилучити в дохід держави.

Знаряддя вилову риби одну месинову риболовецьку сітку довжиною близько

15 метрів, вічко 45х45 мм, яку визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні та яка знаходяться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області знищити.

Велосипед марки «FORMULA» GALLO синього кольору, який визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні та який передано потерпілому ОСОБА_7 на відповідальне зберігання залишити у останнього.

DVD-R диск з записами відео файлів: «0000021_Z00041_4956_000» від

21 лютого 2024 року, тривалістю 02:14, час 10:49:56, відео (МР4) об`ємом 50,1 МБ (52559872 байт), який визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні та який зберігається при матеріалах кримінального провадження залишити при матеріалах кримінального провадження.

Судові витрати у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - відсутні.

Судові витрати на залучення експертів у кримінальному провадженні в частині обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України у розмірі 1135,92 грн. слід віднести на рахунок держави.

Заходи забезпечення кримінального провадження.

Запобіжний захід до обвинуваченого не застосовувався.

Також слід скасувати арешт накладений ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 20 лютого 2024 року (справа № 695/608/24) на месинову риболовецьку сітку довжиною близько 15 метрів, вічко 45х45 мм; рибу виду карась в кількості 4 штуки, в`язь в кількості 1 штука, вилучену 09 лютого 2024 року під час огляду місця події на березі на р. Сула на прибережній території Національного природоохоронного парку «Нижньосульський» в адміністративних межах с. Велика Бурімка Золотоніського району Черкаської області та дозволено її реалізацію.

Керуючись ст.ст. 373, 374 КПК України, суд,-

у х в а л и в:

Визнати винним ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 (один) рік.

Звільнити ОСОБА_4 відповідно до ст. 75 КК України від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 1 (один) рік.

На підставі п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 76, п. 2 ч. 3 ст. 76 КК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання або роботи; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Об`єднане кримінальне провадження № 0000093, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 лютого 2024 року, за обвинуваченнямОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - закрити в частині обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, в зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалась кримінальна протиправність діяння.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 20 лютого 2024 року (справа № 695/608/24) на месинову риболовецьку сітку довжиною близько 15 метрів, вічко 45х45 мм; рибу виду карась в кількості 4 штуки, в`язь в кількості 1 штука.

Речові докази, а саме:

- одну месинову риболовецьку сітку довжиною близько 15 метрів, вічко 45х45 мм, яка знаходяться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області знищити;

- добуту рибу виду карась в кількості 4 штуки, в`язь в кількості 1 штука, що передана ТОВ «Рибколгосп» - конфіскувати у власність держави;

- велосипед марки «FORMULA» GALLO синього кольору, який передано потерпілому ОСОБА_7 на відповідальне зберігання залишити у останнього;

- DVD-R диск з записами відео файлів: «0000021_Z00041_4956_000» від

21 лютого 2024 року, тривалістю 02:14, час 10:49:56, відео (МР4) об`ємом 50,1 МБ (52559872 байт), який зберігається при матеріалах кримінального провадження залишити при матеріалах кримінального провадження.

Судові витрати у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - відсутні.

Судові витрати на залучення експертів у кримінальному провадженні в частині обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України у розмірі 1135,92 грн. - віднести на рахунок держави.

Цивільний позов Чорнобаївської селищної ради до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер не відомий, на користь держави Україна в особі Чорнобаївської ОТГ (Чорнобаївської селищної ради) до спеціального фонду бюджету Чорнобаївської ОТГ Золотоніського району Черкаської області збитки заподіяні рибному господарству в розмірі 10488,98 (десять тисяч чотириста вісімдесят вісім гривень 98 копійок) гривень, які зарахувати на р/р IBAN UA0023761, отримувач: ГУК у Черкаській області/тг смт Чорнобай/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37930566.

Запобіжний захід до ОСОБА_4 , до вступу вироку в законну силу, не застосовувати.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.

На підставі ч. 2 ст. 394 КПК України судове рішення суду першої інстанції не може бути оскаржене в апеляційному порядку з підстав заперечення обставин, які ніким не оспорювалися під час судового розгляду і дослідження яких було визнано судом недоцільним відповідно до положень частини третьої статті 349 цього Кодексу.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Суддя ОСОБА_1