Справа № 635/3370/25
Провадження №1-кс/635/1363/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2025 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про повернення майна,

В С Т А Н О В И В:

08.08.2025 ОСОБА_2 звернувся до Харківського районного суду Харківської області з клопотанням, в якому просив повернути йому його майно, а саме: мобільний телефон «Redmi13», мобільний телефон «Samsung Galaxy M35». В обґрунтування клопотання зазначає, що він вважає ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 19.05.2025 незаконною, не вважає себе винуватим по даній справі, не бвачає необхідності у накладенні арешту на вказане в клопотанні майно.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя зазначає про таке.

Відповідно до ч. 6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог закону, повертає його особі, яка звернулася з цим клопотанням.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

До клопотання не долучено копію документу, що свідчить про арешт вказаного майна, підтверджуючі документи належності вказаного майна, а також вимоги про скасування арешту.

Отже клопотання про скасування арешту на майно подане без додержання вимог ст. 171-174 КПК України, тому слідчий суддя дійшов висновку, що його слід повернути особі, яка його подала із роз`ясненням права звернення із клопотанням з наведенням обґрунтування підстав, які на думку заявника обумовлюють скасування арешту на майно та долученням документу, яким накладено арешт на зазначене у клопотанні майно.

Крім того, у клопотанні висловлено незгоду ОСОБА_2 із судовим рішенням, яким було накладено арешт на належне йому майно.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що у разі не згоди з процесуальним рішенням суду він має право оскаржити його у апеляційному порядку.

Крім того, згідно з рішенням Конституційного Суду України від 14.12.1999 № 10-рп/99 українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 25.04.2019 № 2704-VIII «Про забезпечення функціонування української мови як державної» єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова. Частиною 6 ст. 13 цього Закону передбачено, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно ч. 1 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Відповідно правової позиції об`єднаної палати ККС ВС, що міститься у постанові від 19.09.2022 р. у справі № 521/12324/18, передбачена чинним законодавством України вимога щодо подання документів (у тому числі апеляційних і касаційних скарг) українською мовою не є перешкодою у доступі до правосуддя та не звужує права учасників провадження за мовною ознакою, оскільки процесуальним законодавством гарантовано право учасників провадження щодо користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

Таким чином, скарга має бути викладена державною мовою чи в перекладі на таку мову.

З огляду на викладене, керуючись ст.131,ст.132,ст.174КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про повернення майна повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1