Справа № 185/8059/25
Провадження 1-кс/185/608/25
У Х В А Л А

24 липня 2025 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

21.07.2025 р. поштовим відправленням 009, надісланим через АТ «Укрпошта», ОСОБА_2 було направлено до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області суду скаргу, в якій просить зобов`язати посадових осіб Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, що містяться в його заяві від 02.07.2025 про вчинення кримінального правопорушення за ст. 27, 28, 161, 182, 189, 355, 356, 442-1 КК України, а також надати витяг з ЄРДР та пам`ятку потерпілого.

Скаржник зазначає, що 02.07.2025 року о 14:05 через АТ «Укрпошта» (з повідомленням про вручення) подав до Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області заяву про вчинення кримінального правопорушення. Заява була зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв, про що скаржника повідомлено через месенджер, а також отримано повідомлення про вручення поштового відправлення, підписане особою ОСОБА_3 за дорученням. Однак, станом на дату звернення зі скаргою, відомості до ЄРДР не внесено, витяг з ЄРДР та пам`ятку потерпілого не надано.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відмова у прийнятті такої заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно з ч. 2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається зі змісту скарги та доданих матеріалів, заяву про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_2 подав 02.07.2025 до Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, яка була зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв. Таким чином, бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР розпочалася після спливу 24 годин після подання заяви, тобто після 14:06 години 03.07.2025.

Скарга ОСОБА_2 на бездіяльність щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР направлена до суду 21.07.2025 р. Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора можуть бути подані протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності. У даному випадку десятиденний строк для подання скарги сплив 13.07.2025 року. Скаржник не порушував питання про поновлення строку для подання скарги.

Ст.115 КПК України визначено, що строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Згідно положень ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у медичному чи психіатричному стаціонарі, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Відповідно до ч. 2 п. 3 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у свої постанові від 20.04.2017 (справа №5-440кс(15)16) зазначив наступне: «Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк».

Відповідно до ст. 117 ч. 1 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді. Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. До таких причин належать, зокрема, обставини непереборної сили, тривала відсутність особи у місці проживання, тяжка хвороба, смерть близьких родичів чи несвоєчасне отримання процесуальних документів. У будь-якому випадку, відповідно до ст. 22, 26 КПК України, такі обставини підлягають підтвердженню відповідними документами.

Згідно висновку ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» (заява № 14462/03, від 03.04.2008, § 41) вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі

повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде

необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v.

Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року). У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

Водночас слідчий суддя звертає увагу скаржника, що повернення скарги не позбавляє його права повторно звернутися до слідчого судді з клопотанням про поновлення процесуального строку, якщо таке клопотання буде обґрунтованим.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020, положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвал слідчого судді за результатами розгляду скарг на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР визнано неконституційним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 309, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Павлоградського районного відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати ОСОБА_2 разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1