Провадження № 1-кс/554/9444/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 ,при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000387 від 26.07.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся до Шевченківського районного суду міста Полтави з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000387 від 26.07.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

В обгрунтування клопотання зазначає, що 26.07.2025 року до Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 26.07.2025 року, близько 01:30 год за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 39 невідома особа грубо порушуючи громадський порядок розбила скло у вхідних дверях адміністративної будівлі СБУ в Полтавській області.

26.07.2025 року відомості про дану подію внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000387 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 296 КК України.

Так, 26.07.2025 року в ході проведення огляду на відкритій ділянці місцевості, а саме на вулиці Соборності, біля будинку №39 що в м. Полтава, де ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності понятих було оглянуто та вилучено уламки скла світло-коричневого кольору в кількості 8 штук та поміщено до паперового спец. пакету НПУ NPU-26513728. Також в подальшому було оглянуто, вилучено в присутності понятих стіг жовто-блакитного кольору на дерев`яному тримачі, який перебував у зламаному стані, поміщено до поліетиленової плівки з відповідною біркою NPU-0251032/.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що вилучені під час огляду уламки скла світло-коричневого кольору у кількості 8 штук, а також стяг жовто-блакитного кольору на дерев`яному тримачі має значення речових доказів, тобто є матеріальними об`єктами, які може бути використані як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі наведеного, приймаючи до уваги, що вилучені в ході огляду уламки скла світло-коричневого кольору у кількості 8 штук, а також стяг жовто-блакитного кольору на дерев`яному тримачі, має значення речового доказу, враховуючи, що він може бути використаний під час досудового розслідування для доказування обставин вчинення кримінального правопорушення, а також з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, задля проведення ряду експертних досліджень.

На підставі викладеного, прокурор просить задовольнити клопотання.

В судове засідання прокурор не з`явились, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив.

У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У відповідності з ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, вважає, що необхідно поновити строк та розглянути клопотання про арешт майна по суті.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Встановлено, що 26.07.2025 року до Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 26.07.2025 року, близько 01:30 год за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 39 невідома особа грубо порушуючи громадський порядок розбила скло у вхідних дверях адміністративної будівлі СБУ в Полтавській області.

26.07.2025 року відомості про дану подію внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000387 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 296 КК України.

26.07.2025 року в ході проведення огляду на відкритій ділянці місцевості, а саме на вулиці Соборності, біля будинку №39 що в м. Полтава, де ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в присутності понятих було оглянуто та вилучено уламки скла світло-коричневого кольору в кількості 8 штук та поміщено до паперового спец. пакету НПУ NPU-26513728. Також в подальшому було оглянуто, вилучено в присутності понятих стіг жовто-блакитного кольору на дерев`яному тримачі, який перебував у зламаному стані, поміщено до поліетиленової плівки з відповідною біркою NPU-0251032/.

26.07.2025 року дізнавачем було винесено постанову про визнання вищевказаних вилучених речей, речовими доказами.

Прокурором доведено, що майно, що вилучено під час проведення огляду від 26.07.2025 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене, відповідно до протоколу огляду від 26.07.2025 року майно, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000387 від 26.07.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України- задовольнити.

Поновити прокурору пропущений процесуальний строк звернення до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Накласти арештна уламки скла світло-коричневого кольору у кількості 8 штук, а також стяг жовто-блакитного кольору на дерев`яному тримачі на період проведення експертних досліджень з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання та проведення будь-яких дій до скасування арешту в установленому законом порядку.

Виконання зазначеної ухвали покласти на дізнавача в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1