Справа № 390/1225/25
Провадження № 1-кп/390/96/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2025 Колегія суддів Кропивницького районного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ? ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Кропивницький обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0002926 відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Красне Красноармійсього району Донецької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.113, ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.194 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

На розгляді Кропивницького районного суду Кіровоградської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.113, ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.194 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просила призначити справу до судового розгляду, а також подала до суду клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 без визначення розміру застави, яке обґрунтувала наявністю обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. 1, 2, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Вважає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам. На думку прокурора продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_7 відповідає суспільному інтересу.

Захисник обвинуваченого не заперечувала щодо призначення справи до судового розгляду, однак заперечила щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просила змінити на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений підтримав свого захисника.

Потерпілі: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , представники потерпілих: Соколвської сільської ради Кропивницього району Кіровоградської області - ОСОБА_15 , ПрАТ "Кіровоградобленерго" - ОСОБА_16 , АТ "Укрпошта" - ОСОБА_17 , в/ч НОМЕР_1 - ОСОБА_18 у підготовче судове засідання не з`явилися, в поданих до суду заявах просили провести розгляд справи без їх участі.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт з додатками, колегія суддів виходить з наступного.

Під час досудового розслідування обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 23.05.2025.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (обвинувачених).

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані (продовжені) судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за письмовим клопотанням прокурора та вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010 п. 36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Згідно ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_7 обвинувачуються, зокрема, у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.113 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі строком 15 років або довічне позбавлення волі, а отже, усвідомлюючи відповідальність, яка загрожує йому у разі доведеності вини, він може переховуватися від суду, що свідчить про існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, судом взято до уваги існування ризиків, передбачених п.2 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки обвинувачений, перебуваючи на волі, матиме можливість вільно пересуватися та знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Разом з тим, існує ризик того, що перебуваючи на волі, обвинувачений може здійснювати дії, направлені на ослаблення держави шляхом підпалу, спрямованого на зруйнування та пошкодження об`єктів, які мають важливе народногосподарське та оборонне значення, що свідчить про існування ризику, передбаченого п.4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що на теперішній час, не зникли ризики, які існували на час обрання обвинуваченому міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме, передбачені п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Вказані ризики є обґрунтованими та виправдовують необхідність продовження відносно обвинуваченого застосованого запобіжного заходу

Відповідно до ч.6 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст. 109-114-2,258-258-6,260,261,437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що лише такий запобіжний захід як тримання під вартою спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, оскільки кримінальні правопорушення, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_7 , мають високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого та, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а тому, суд приходить до висновку, що обвинуваченому слід продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Керуючись ст. 176-178, 181, 183, 194, 314-316 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.113, ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.194 КК України, на 11.00 год 02.06.2025.

Судовий розгляд проводити колегією суддів у складі головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

У судове засідання викликати учасників, участь яких є обов`язковою.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 10.00 год 23 травня 2025 року до 10.00 год 21 липня 2025 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», для виконання.

Строк дії ухвали, в частині дії запобіжного заходу визначити до 10.00 год 21.07.2025.

Ухвала може бути оскаржена, в частині продовження строку дії запобіжного заходу, безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 26.05.2025 о 09.00 год.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3