УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 рокуселище Петрове Справа №: 941/893/25
Провадження № 1-кп/941/78/25

Петрівський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

захисника ОСОБА_9

обвинуваченого ОСОБА_10

захисника ОСОБА_11

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку в залі суду в с-щі Петрове кримінальне провадження №0001917 відносно ОСОБА_6 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_8 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_10 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні у Петрівського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження №0001917 відносно ОСОБА_6 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_8 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_10 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.187, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України.

Прокурором у підготовчому судовому засіданні заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, з визначенням розмір застави. Клопотання мотивовано тим, що 23.07.2025 року закінчується строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який був обраний відносно обвинуваченогоОСОБА_4 , однак ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, а також вчиняти нові кримінальні правопорушення, які слугували підставою для обрання запобіжного заходу не зменшилися і не зникли. Розглянути справу до закінчення строку дії запобіжного заходу не можливо. Крім того відсутні підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_12 та його захисник заперечили проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, захисник ОСОБА_5 вважає за можливе застосувати до обвануваченого менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, із покладенням обов`язку цілодобово не залишати житло та носінням електронного засобу контролю; або визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Суд, заслухавши думку інших учасників процесу, які не заперечили щодо зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 або надання йому можливості внесення застави, встановив наступне.

Згідно ч.3 ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно зі ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід застосовується/продовжується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Згідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Так, відносно обвинуваченого раніше було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. При цьому ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні нападу з метою заволодіння чужим майном із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбою), поєднаних із проникненням у житло, вчинених організованою групою, в умовах воєнного стану, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

До закінчення строку тримання під вартою судове провадження не може бути завершене, оскільки по даній справі не закрите підготовче судове засідання та не проведено судовий розгляд.

Вирішуючи клопотання захисника про застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту, суд вважає, що перебування обвинуваченого не у умовах ізоляції від суспільства, враховуючи встановлення ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке в силу ст.12 КК України, віднесено до особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна (ч. 4 ст. 187 КК України), який усвідомивши тяжкість покарання, яке йому загрожує, та вільно пересуваючись по території України, зможе почати переховуватись від суду, а також будучи обізнаним про місце проживання потерпілих, свідків, може впливати на них з метою уникнення відповідальності, та вчиняти нові кримінальні правопорушення, а також відсутність належних доказів з боку сторони захисту про соціальну стабільність ОСОБА_4 , житла, де він може перебувати під домашнім арештом та згоди власника на це, не свідчить про можливість застосування до ОСОБА_4 більш мякого запобіжного заходу.

А тому, враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Крім того, інший м`якіший запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 під час розгляду кримінального провадження в суді.

У зв`язку з чим, суд вважає, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та уникненню встановлених ризиків п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, існує необхідність у продовженні строку застосування йому запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою строком до 08.09.2025 року включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За вказаних обставин, суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому на 60 днів, з визначенням розміру застави - 90 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті становить 272 520 гривень, та дозволити стримати обвинуваченого від втечі та з такою ж вірогідністю дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому кримінальному провадженні, оскільки саме це є основною метою застосування запобіжного заходу, а не покарання особи, вина якої не встановлена вироком суду, та у разі її внесення з покладенням обов`язків передбачених п. п. 1 - 4, п. 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто з 11.07.2025 року 18 години 00 хвилин до 08.09.2025 року 18 години 00 хвилин включно, з визначенням розміру застави - 90 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті становить 272 520 гривень та у разі її внесення з покладенням обов`язків передбачених п. п. 1 - 4, п. 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави ОСОБА_4 , або заставодавцем зазначеного розміру, покласти на обвинувачено ОСОБА_4 , на строк до 08 вересня 2025 року наступні обов`язки:

1) прибувати за викликом до суду;

2) не відлучатися з м. Жовті Води Дніпропетровської області, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими, за винятком їх спільної участі в в суді;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , наслідки невиконання покладених обов`язків. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя, суд, вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, у розмірі, визначеному в даній ухвалі, обвинувачений ОСОБА_4 та заставодавець повинні виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з під-варти у зв`язку із внесенням застави, ОСОБА_4 , вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, під вартою в якому він буде знаходитись.

Копію ухвали направити обвинуваченому ОСОБА_4 , захиснику та прокурору для відома, направити до Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду на протязі 5 днів з часу її проголошення.

Суддя Петрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_13