Справа № 283/1308/25
Провадження №1-кс/283/272/2025
У Х В А Л А

06 червня 2025 року м. Малин

Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

встановив:

До Малинського районного суду Житомирської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування своєї скарги скаржник посилається на те, що 07.04.2025 року він направив до відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області заяву про вчинення кримінального правопорушення. З дня отримання заяви до дня її реєстрації минуло 12 днів. 06.05.2025 року працівники поліції виготовили лист, яким формально повідомили його про відсутність ознак кримінального правопорушення, не розпочинаючи кримінальне провадження.

Відповідно до ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

За таких обставин працівники поліції повинні були внести відомості про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Також скаржник зазначив, що приводом для звернення в поліцію стало те, що він має другу групу інвалідності і у зв?язку з цим він визнаний непридатним до військової служби та виключений з військового обліку. Не дивлячись на це, він внесений до інформаційного ресурсу Інформаційної підсистеми «Розшук» інформаційно-комунікаціної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» та є таким, що перебуває у розшуку.

В судове засідання скаржник та представник відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області не з`явились, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином. ОСОБА_3 подав заяву про розгляд скарги без його участі.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали слідчим суддею встановлено наступне.

ОСОБА_3 не надав копію заяви про вчинення кримінального правопорушення, яку він подавав до відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, а тому слідчий суддя не може вставити про які обставини він повідомляв орган досудового розслідування. З наданого листа відділення поліції № 1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області вбачається, що за його заявою ознак кримінального правопорушення не виявлено, а тому кримінальне провадження не здійснювалося.

Надані слідчому судді документи свідчать про те, що ОСОБА_3 , у зв?язку з певними захворюваннями, є інвалідом 2 групи і у зв?язку з цим рішенням призовної комісії від 21.01.2003 року визнаний непридатним до військової служби та знятий з військового обліку. 22.02.2025 року ІНФОРМАЦІЯ_1 направив йому повістку для проходження медичного огляду. 03.03.2025 року та 10.03.2025 року ОСОБА_3 направив ІНФОРМАЦІЯ_1 копії документів, які підтверджують його інвалідність та зняття з військового обліку. 01.04.2023 року ІНФОРМАЦІЯ_1 направив йому лист в якому роз?яснив, що він повинен пройти військово-лікарську комісію для визначення ступеню придатності до військової служби.

Також 26.05.2025 року Медичне управління командування сухопутних військ Збройних Сил України надіслало ОСОБА_3 лист в якому роз?яснило, що відповідно до пунктів 8 та 81 «Порядку

реалізації експериментального проекту з автоматичної верифікації та перевірки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16 серпня 2024 р. № 932, громадяни, визнані в установленому порядку особами з інвалідністю (далі - особи з інвалідністю), або громадяни, які мають тяжкі перинатальні ураження нервової системи, тяжкі вроджені вади розвитку, рідкісні орфанні захворювання, онкологічні, онкогематологічні захворювання, дитячий церебральний параліч, тяжкі психічні розлади, цукровий діабет I типу (інсулінозалежний), гострі або хронічні захворювання нирок IV ступеня, отримали тяжку травму, потребують трансплантації органа, потребують паліативної допомоги, але яким не встановлено інвалідність, за власним бажанням (у відповідних випадках від їхнього імені їхні батьки (усиновлювачі), опікуни, піклувальники та інші законні представники) подають на розгляд військово-лікарської комісії районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки документ, що підтверджує наявність відповідного стану (захворювання), виданий в установленому порядку за формою первинної облікової документації № 080-3/о, або документи, що підтверджують інвалідність (для дітей з інвалідністю - медичний висновок про дитину з інвалідністю віком до 18 років за формою, затвердженою МОЗ , або його дублікат, виданий закладом охорони здоров`я, чи посвідчення або інший документ, що підтверджує призначення на таку дитину соціальної допомоги відповідно до Законів України "Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю"; для повнолітніх осіб з інвалідністю - довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією за формою, затвердженою МОЗ, або витяг з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, або пенсійне посвідчення чи посвідчення, що підтверджує призначення соціальної допомоги відповідно до Законів України "Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю", "Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю", в яких зазначено групу та причину інвалідності, або довідку для отримання пільг особами з інвалідністю, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу, за формою, затвердженою Мінсоцполітики). Замість оригіналів зазначених документів можуть бути подані їх копії за умови пред`явлення оригіналів таких документів (крім подання дубліката медичного висновку про дитину з інвалідністю віком до 18 років). Копії документів (крім медичних документів) можуть бути засвідчені власним підписом особи, яка їх подає. Оригінали документів після звіряння з їх копіями повертаються особі, яка подає такі документи. Постанова військово-лікарської комісії приймається без присутності особи та без проведення медичного огляду на основі поданих документів та/або даних, наявних в електронній системі охорони здоров`я, доступ до яких отримано відповідно до законодавства, та інших інформаційних систем, реєстрів та баз (банків) даних відповідно до статті 14 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів".

Відомості про наявність інвалідності можуть вноситися до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів шляхом електронної інформаційної взаємодії між інформаційно- комунікаційними системами за запитом особи з інвалідністю через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста.

За наявності технічної можливості обмін відомостями про встановлення, зміну групи інвалідності (зокрема групу інвалідності, причину та строк, на який встановлено інвалідність) здійснюється в порядку електронної інформаційної взаємодії між Єдиною інформаційною системою соціальної сфери та Єдиним державним реєстром призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Особи, щодо яких шляхом електронної інформаційної взаємодії отримана інформація про наявну інвалідність, не підлягають направленню на військово-лікарську комісію для проходження медичного огляду, зокрема з метою взяття на військовий облік громадян України чоловічої статі.

В Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів відсутня інформація щодо його інвалідності.

У зв?язку з цим слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, та їх перелік визначені ч.5 цієї статті, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Відповідно до п. 1 розд. ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020р. № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК України в свою чергу перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 та ст.11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

З аналізу вказаних положень можна зробити висновок про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Верховний Суд у своїй постанові №761/20985/18 від 16 травня 2019 року наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Також Верховний Суд у постанові № 556/450/18 від 30 вересня 2021 року вказав, що підставою початку досудового розслідування не є будь які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Основним складовим елементом об`єктивної сторони кримінального правопорушення є його суспільна небезпечність. Кримінальне правопорушення серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпеки і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник, в першу чергу, має звернутися до уповноваженого державою органу із повідомленням про кримінальне правопорушення, в якому повинен зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Оцінивши доводи скарги та додані до неї документи про відсутність правових підстав для внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З огляду на викладене, скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Також ОСОБА_3 просить поновити строк на подання скарги. Однак слідчий суддя вважає, що даний строк не порушений, оскільки про невнесення відомостей до ЄРДР він дізнався лише 17.05.2025 року, що вбачається з дати на конверті в якому направлений лист про відсутність ознак кримінального правопорушення.

Керуючись ст. ст. 214, 303-308 КПК України,-

ухвалив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1