Провадження № 1-кс/752/3790/25
У Х В А Л А

Іменем України

26 квітня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , перекладача ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орадя, Румунія, громадянина Угорщини, громадянина Румунії, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000930 від 04.03.2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Голосіївського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000930 від 04.03.2025 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відносно ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ).

В обгрунтування клопотання слідчий посилається на те, що, ОСОБА_6 під час дії воєнного стану на території України вчинив корисливий злочин за наступних обставин.

Так, ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), у період часу з 23 лютого 2025 року по 26 лютого 2025 року (більш точної дати та часу, перебуваючи на законних підставах у приміщенні квартири за місцем проживання ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , та маючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи таємно, умисно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та мети, викрав належні гр. ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 9000 доларів США, які відповідно до курсу НБУ еквівалентні 375622 грн. 20 коп. та 3700 євро, які відповідно до курсу НБУ еквівалентні 162020 грн. 04 коп.

У подальшому, ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), з місця

скоєння злочину зник та розпорядився викраденими грошовими коштами на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_9 матеріального збитку у великих розмірах на загальну суму 537642 грн. 24 коп.

Крім того, 26 лютого 2025 року (точного часу, під час досудового розслідування встановити не представилось можливим), ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на законних підставах у приміщенні дачного будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , в якому зберігалось майно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та маючи злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи таємно, умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та мети, викрав належне гр. ОСОБА_9 майно, а саме: маску зварювальника Dnipro-M WM-46, вартістю 873 грн. 33 коп.; зварювальний апарат IGBT Dnipro-M M-18D, вартістю 5290 грн.; кущоріз акумуляторний Sterwins 20VHT2-50.11A, вартістю 3597 грн. 24 коп.; насосну станцію Pedrollo HF JCRm 2C (JCRm10M) нерж. /24CL, 0,75 кВт, 4,2 м3/год, 50 м., вартістю 9049 грн. 11 коп. та термос Stanley Legendary Classic, об`ємом 2,3 літра, зеленого кольору, вартістю 2878 грн. 88 коп.

У подальшому, ОСОБА_6 (він же GHIURO ALEXANDRU), з місця скоєння злочину зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_9 матеріального збитку на загальну суму 21688 грн. 56 коп.

20.03.2025 року ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

25.03.2025 року досудове розслідування зупинено та ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), оголошено у розшук.

24.04.2025 року, ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , було затримано в порядку 208 КПК України.

У клопотанні зазначається, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) в інкримінованому йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується сукупністю доказів, доданими до матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення;

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання про застосування до

підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив, у разі, якщо суд вважатиме, що підозра GYURO SANDOR (він же ОСОБА_7 ) є обґрунтованою, а ризики, зазначені стороною обвинувачення, доведеними, розглянути можливість обрати більш м`який запобіжний захід замість тримання під вартою, а саме особисте зобов`язання, або відмовити в задоволенні клопотання в повному обсязі, та покласти обов`язки. Захисник звернув увагу слідчого судді на те, що підозрюваний не є громадянином України та в нього немає в Україні постійного місця проживання.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Розглянувши клопотання, заслухавши учасників процесу, оцінивши всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000930 від 04.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З клопотання слідчого та доданих матеріалів встановлено, що ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, ч. 4 ст. 185 КК України.

20.03.2025 року ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

25.03.2025 року досудове розслідування зупинено та ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), оголошено у розшук.

24.04.2025 року, ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , було затримано в порядку 208 КПК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підтверджується доказами, доданими до клопотання, в їх сукупності.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суд з прав людини від 21.04.2011року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» під терміном «обгрунтована підозра» необхідно розуміти, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У рішенні №14310/88 від 23.10.1994 року по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обгрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Слідчий суддя дослідивши матеріали, долучені до клопотання, та на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, приходить до висновку про обгрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчиненні кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Розглянувши питання існуючих ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що GYURO SANDOR (він же ОСОБА_7 ) підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Щодо ризику впливати на потерпілих, свідків, ексертів, спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якої суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання потерпілого і свідків, які будуть надані останніми безпосередньо під час судового розгляду у судовому засіданні, а не надані ними в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідками своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб. Вказане доводить, що можливість впливу на свідків є досить ймовірною.

Так само слідчий суддя вважає, що ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, є доведеним стороною обвиувачення. При цьому слідчий суддя враховує, що кримінальне правопорушення, вчинення якого інкримінується, є злочином проти власності, підозрюваний не має офіційного постійного джерела доходу, і в подальшому може вчиняти інші правопорушення.

Ризик того, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, на думку слідчого судді, є недоведеним, а тому не може бути покладений в основу даного судового рішення.

Беручи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, аналізуючи наведене в сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищеназваним ризикам і тому слідчий суддя вважає за необхідне обрати стосовно ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються вимоги ст. 183 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Розмір застави у відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України визначається у таких межах, зокрема, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, на даному етапі лише такий вид запобіжного заходу зможе дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим та прокурором, з визначенням застави саме такого розміру, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, що виключає собою можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Така позиція слідчого судді відповідає вимогам КПК України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 8, 177, 178, 183, 194, 369-372, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити частково.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, однак у межах досудового розслідування, тобто до 22 червня 2025 року.

3. Визначити підозрюваному ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) заставу в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною особою або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду міста Києва за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ТУ ДСАУ в м. Києві

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

МФО 820172

Банк отримувача Державна казначейська служба України м. Києва

Рахунок отримувача UA1012089

Призначення платежу застава за … (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від… (дата ухвали) по справі № …, внесені....(П.І.Б. особи, що вносить заставу).

4. Підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

5. На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного, в разі внесення застави, наступні обов`язки:

прибувати до слідчого та/або прокурора, суду, із встановленою періодичністю;

повідомляти слідчого та/або прокурора про зміну свого місця проживання;

не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого та/або прокурора;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового розслідування, тобто до 22 червня 2025 року включно.

6. Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій особі місця попереднього утримування.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа місця попереднього утримування негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) з-під варти та повідомити письмово слідчого та/або прокурора, а також слідчого суддю.

7. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_6 (він же ОСОБА_7 ) вважається такою, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

8. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

9. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

10. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

11. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1