ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2025 року

м. Київ

справа № 639/3935/22

провадження № 51-4090км24

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілої ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції,)

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 08 липня 2024 року в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000992, за обвинуваченням

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

За вироком Жовтневого районного суду міста Харкова від 23 листопада 2023 року ОСОБА_8 засуджено за ч. 1 ст. 286 КК України і призначено покарання у виді штрафу у розмірі 5000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 000 гривень, з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 2 роки.

Частково задоволено цивільний позов ОСОБА_9 і стягнуто із ОСОБА_8 на її користь 800 гривень матеріальної шкоди, 100 000 гривень моральної шкоди та 27 000 гривень витрат на правову допомогу.

Вирішено питання щодо процесуальних витрат.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 08 липня 2024 року вирок місцевого суду скасовано, кримінальне провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України закрито, а ОСОБА_8 - звільнено від кримінальної відповідальності на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 КК України.

Вимоги касаційної скарги й узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі представник потерпілої - адвокат ОСОБА_6 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий судовий розгляд в суді апеляційної інстанції.

Аргументуючи свої вимоги, зазначає, що під час перегляду вироку апеляційний суд провів судовий розгляд без участі потерпілої сторони, не роз`яснив їй право на відвід після зміни складу суду та не розглянув доводи її апеляційної скарги.

Крім цього, на переконання касатора, у апеляційного суду не було правових підстав для звільнення ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності, оскільки розгляд цього кримінального провадження зумисно затягувався стороною захисту і станом на день постановлення ухвали ОСОБА_8 мав статус обвинуваченого у скоєнні ряду злочинів в іншому кримінальному провадженні.

Позиції інших учасників судового провадження

У судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_6 підтримала вимоги поданої касаційної скарги та просила їх задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 просив залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення без зміни.

Мотиви Суду

Відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення у межах касаційної скарги. При цьому він перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

За приписами ч.1 ст. 438 КПК підставою для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції зокрема є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Доводи представника потерпілої про те, що суд апеляційної інстанції провів судове засідання без участі потерпілої сторони і не роз`яснив їй право на відвід після зміни складу суду, чим істотно порушив їх права, є обґрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 405 КПК України апеляційний розгляд здійснюється згідно з правилами судового розгляду в суді першої інстанції з урахуванням особливостей, передбачених цією главою.

За приписами ч. 1 ст. 342 КПК України у призначений для судового розгляду час головуючий відкриває судове засідання і оголошує про розгляд відповідного кримінального провадження.

Згідно із ч. 3 ст. 21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1,2 і 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

В ході вивчення матеріалів кримінального провадження Судом встановлено, що 03 червня 2024 року розгляд цієї справи в суді апеляційної інстанції було відкладено на 08 липня 2024 року на 15:00 задля забезпечення реалізації права обвинуваченого на захист.

Про нові дату і час судового розгляду апеляційний суд належним чином повідомив представника потерпілої - адвоката ОСОБА_6 .

Однак, із журналу судового засідання від 08 липня 2024 року вбачається, що колегія суддів апеляційного суду розпочала судове засідання не о 15:00, як було раніше визначено, а о 14:17, тобто набагато раніше, ніж повідомлялося потерпілій стороні. При цьому, матеріали справи не містять даних про те, що адвокат ОСОБА_6 була повідомлена про такі зміни і дала свою згоду на проведення судового засідання у відсутності потерпілої сторони.

Таким чином, провівши судовий розгляд 08 липня 2024 року майже на годину раніше визначеного часу і без участі представника потерпілої сторони, апеляційний суд фактично обмежив потерпілу сторону у реалізації її права на участь у розгляді кримінального провадження та права на обстоювання своєї правової позиції зокрема щодо застосування положень ст. 49 КК України і закриття кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 за строками давності.

Верховний Суд приходить до висновку, що під час апеляційного розгляду суд допустив таке порушення вимог кримінального процесуального закону, яке з огляду на положення ст. 412 КПК України є істотним, оскільки перешкодило ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення та, у зв`язку з якими, ухвалу апеляційного суду не можна вважати такою, що відповідає вимогам ст. 370 КПК України.

Враховуючи характер допущеного апеляційним судом порушення, суд касаційної інстанції не переглядає інші доводи касаційної скарги.

За наведених обставин касаційна скарга представника потерпілого підлягає частковому задоволенню, а ухвала апеляційного суду - скасуванню з призначенням нового судового розгляду в суді апеляційної інстанції.

Під час нового апеляційного розгляду апеляційному суду слід врахувати наведене, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав, надати відповіді на заперечення адвоката ОСОБА_6 щодо наявності у цій справі правових підстав для звільнення ОСОБА_8 від кримінальної відповідальності за строками давності і за результатами апеляційної процедури ухвалити судове рішення, яке буде відповідати вимогам закону та вирішуватиме питання щодо цивільного позову потерпілої, процесуальних витрат і речових доказів у цьому кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 433, 436, 438, 441, 442 КПК України, Верховний Суд

у х в а л и в :

Касаційну скаргу представника потерпілої ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Харківського апеляційного суду від 08 липня 2024 року щодо ОСОБА_8 скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Постанова Верховного Суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3