С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
Провадження 1-кс/760/6987/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

18 червня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 розглянув клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного 14 травня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001366, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання, з якого вбачається, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві під процесуальним керівництвом Солом`янської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 14 травня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001366, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

У клопотанні слідчий просив накласти арешт на майно (заборона відчужувати його, розпоряджатися ним будь-яким чином та використовувати), яке вилучено під час особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведеного 14 травня 2025 року у порядку ч. 3 ст. 208 КПК України, а саме на:

-мобільний телефон синього кольору в чохлі чорного кольору марки «Redmi Note 9 Pro», з пошкодженим екраном, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який поміщено до спец.пакету №СRI 1051881.

У ході досудового розслідування встановлено, що 14 травня 2025 року приблизно о 15:25 за адресою: м. Київ, вул. Степана Рудницького, буд. 6А, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передав водію «ONтаксі» коробку з-під ліків, у якій знаходився згорток фольги з речовиною рослинного походження зеленого кольору, зовні схожою на наркотичну. Під час затримання у порядку ст. 208 КПК України та подальшого особистого обшуку у підозрюваного було виявлено та вилучено вищезазначений мобільний телефон.

14 травня 2025 року вказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001366.

Слідчий просить накласти арешт на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання їх приховуванню, пошкодженню, псуванню, знищенню, перетворенню чи відчуженню. У клопотанні зазначено, що без накладення арешту існує ризик втрати речових доказів, що може унеможливити повне, об`єктивне та всебічне розслідування кримінального провадження.

Слідчий та представник власника майна до суду не з`явились.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд клопотання на підставі наявних матеріалів.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту майна є збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Враховуючи, що вилучений мобільний телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, він може містити відомості, що мають доказове значення, зокрема інформацію про контакти, повідомлення чи інші дані, які можуть стосуватися вчинення кримінального правопорушення. Орган досудового розслідування обґрунтував необхідність арешту для запобігання втрати чи знищення речових доказів, що може перешкодити проведенню слідчих дій та повному розслідуванню.

Слідчий суддя вважає, що клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України, а накладення арешту є співмірним і необхідним для забезпечення мети кримінального провадження.

ІІІ. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 14 травня 2025 року в ході особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, а саме на:

-мобільний телефон синього кольору в чохлі чорного кольору марки «Redmi Note 9 Pro», з пошкодженим екраном, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який поміщено до спецпакету № CRI 1051881.

2.Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

3.Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: