ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/3560/25
Провадження № 1?кс/991/3590/25
У Х В А Л А

24 квітня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу представника заявника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в:

21.04.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга представника заявника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , подана у порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України (далі по тексту - НАБ України), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі по тексту - ЄРДР) відомостей про кримінальні правопорушення.

На підставі протоколу автоматичного визначенні слідчого судді від 21.04.2025 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Обґрунтування скарги

Як слідує зі скарги, що 07.04.2025 ОСОБА_4 звернулася до НАБ України із заявою про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364, 368, 369 КК України, зокрема за ознаками незаконного збагачення та відмивання коштів, ймовірно отриманих злочинним шляхом, колишнім керівником Головного управління контррозвідувального захисту об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансуванню тероризму Служби безпеки України (Головне управління «І») ОСОБА_5 .

Втім, усупереч вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відображені в указаній заяві відомості не були внесені в ЄРДР.

З урахуванням наведеного, представник заявника прохала слідчого судді постановити ухвалу відповідно до ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України, якою зобов`язати уповноважену особу НАБ України виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення, що викладені у заяві ОСОБА_4 від 07.04.2025.

Позиції учасників справи

У судовому засіданні представник заявка ОСОБА_3 скаргу підтримала з мотивів, що у ній наведені.

Представник НАБ України, будучи належно повідомлений про дату, час і місце розгляду скарги, у судове засідання не прибув. Водночас, слідчому судді подані письмові заперечення проти задоволення скарги, в яких також зазначено про здійснення її розгляду у відсутність представника НАБ України.

За наведених обставин та у відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність представника НАБ України.

Мотиви слідчого судді

Заслухавши думку представника заявника ОСОБА_3 , перевіривши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що скаргу слід задовольнити з огляду на таке.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь?якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 214 КПК України).

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

У цьому контексті слідчий суддя зауважує, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально?протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК України).

У силу ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь?які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь?якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як уже згадувалося раніше, 21.04.2025 представник заявка - адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді зі скаргою (вих. № 528 від 18.04.2025) на бездіяльність уповноваженої особи НАБ України, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви ОСОБА_4 від 07.04.2025.

У вказаній заяві координатор юридичного видання «Конфлікти і Закони» ОСОБА_4 повідомила НАБ України про те, що встановлення ознак незаконного збагачення та відмивання коштів, ймовірно отриманих злочинним шляхом, колишнім керівником Головного управління контррозвідувального захисту об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансуванню тероризму Служби безпеки України (Головне управління «І»)

ОСОБА_6 іншого у заяві вказано, що у період з грудня 2021 року по червень 2022 року на той час дружина ОСОБА_7 - ОСОБА_8 придбала у м. Дубай (Об`єднані Арабські Емірати) дев`ять об`єктів преміальної нерухомості загальною вартістю понад 4,3 млн доларів США.

У період з вересня 2022 року по жовтень 2023 року зазначені об`єкти нерухомого майна відчужені за цінами, близькими до вартості їх придбання або за вищою ціною.

Після цього, у січні 2023 року, подружжя розірвало шлюб.

Зазначене може свідчити про відчуження активів, ймовірне отриманих незаконним шляхом, через пов`язаних осіб, а також про спробу уникнення відповідальності шляхом розірвання шлюбу та приховання майна.

Окрім того, звернуто увагу на те, шо ОСОБА_9 підозрюється у причетності до корупційних схем, пов`язаних із закупівлями АТ «Укрзалізниця», зокрема із закупівлею трансформаторів через заздалегідь визначену фірму за завищеними цінами. Також, згідно з даними НАБ України та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_9 очолив організовану групу, яка у 2022 році заволоділа 117 млн грн під час закупівлі кабельно?провідникової продукції для АТ «Укрзалізниця».

На думку заявника, неправомірно отримані ОСОБА_10 кошти могли бути використані на придбання нерухомості в Об`єднаних Арабських Еміратах.

Зі змісту заяви слідує, що про наведені обставини заявнику стало відомо з журналістського розслідування Радіо Свобода та видання НВ, яке базується на верифікованому витоку даних про власників дубайського майна, отриманого від Проекту з розслідування організованої злочинності та корупції (ОССRР).

За наведених обставин ОСОБА_4 прохала внести до ЄРДР відомості та розпочати розслідування за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, 368, 369 КК України.

У запереченнях на скаргу представника заявника представник НАБ України вказав про відсутність підстав для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення на підставі згаданої заяви ОСОБА_4 .

Втім, слідчий суддя з таким висновком не погоджується.

Викладені у заяві ОСОБА_4 обставини свідчать про наявність достатніх переконливих підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Зокрема, звертають на себе увагу наведені обставини набуття за кордоном майна значної вартості на той час дружиною ОСОБА_7 , який був особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

На переконання слідчого судді наведені обставини заслуговують на перевірку засобами кримінального процесу.

Слідчий суддя враховує, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що скаргу представника заявника ОСОБА_3 слід задовольнити та зобов`язати уповноважену особу НАБ України внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_4 від 07.04.2025.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Скаргу представника заявника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_4 про кримінальні правопорушення від 07.04.2025.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_11