Провадження № 1-кс/643/4356/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2025 Салтівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваної - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні погоджене прокурором клопотання слідчого, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001560 від 30.11.2023, про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Білгород, рф, з вищою освітою, вдови, на момент вчинення кримінального правопорушення працювала на посаді лікаря-терапевта (експерта) міжрайонної Слобідської МСЕК КЗОЗ «ОЦМСЕ», зареєстрованої та мешкаючої за адресою: АДРЕСА_1 , яка на теперішній час утримується у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», маючої захворювання серцево-судинної, нервової систем та опорно-рухового апарату,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Салтівського районного суду міста Харкова 05.08.2025 надійшло клопотання слідчого про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється в участі у злочинній організації, створеній завідуючим міжрайонної Слобідської МСЕК Комунального закладу охорони здоров`я «Обласний центр медико-соціальної експертизи» ОСОБА_6 та медичною сестрою Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Малоданилівської селищної ради ОСОБА_7 , яка представляє собою внутрішнє та зовнішнє стійке ієрархічне об`єднання чотирнадцяти осіб: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 та в період з листопада 2023 року до 03.10.2024 безпідставно встановила групу інвалідності 35 військовозобов`язаним особам, внаслідок чого ці особи безпідставно отримали відстрочку від призиву на військову службу під час мобілізації що призвело до штучного створення перешкод законної діяльності територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки щодо виконання обов`язків з питань мобілізаційної підготовки та мобілізації, функціонування системи військового обліку призовників, призову громадян на військову службу, підготовки та проведення в особливий період мобілізації людських ресурсів.

ОСОБА_4 о 20 год. 47 хв. 03.10.2024 затримана в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України та 04.10.2024 їй повідомлено про підозру, надалі її повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру.

З урахуванням повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлення про нову підозру,органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 332 КК України, а саме в участі у злочинній організації, вчиненій службовою особою з використанням службового становища; перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, вчинене злочинною організацією; внесенні службовою особою до офіційних документів завідома неправдивих відомостей, вчинене злочинною організацією; сприянні незаконному переправленню осіб через державний кордон України наданням засобів та усуненням перешкод, вчинене з корисливих мотивів, злочинною організацією.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.10.2024 до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 01.12.2024 без визначення розміру застави, строк дії якого неодноразово продовжувався ухвалами слідчих суддів, востаннє ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 17.07.2025 строком до 10.08.2025 включно.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.03.2025 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до десяти місяців, тобто до 03.08.2025 року включно.

Посилаючись на те, що строк діїпопередньої ухвали про тримання під вартою підозрюваноїзакінчується, однак на даний час триває ознайомлення підозрюваними та їх захисниками з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, при цьому продовжують існувати та не зменшились ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, сторона обвинувачення просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 на 60 днів, але не більше ніж до початку підготовчого судового засідання.

Сторона обвинувачення вказує, що дія попередньої ухвали про тримання під вартою підозрюваноїзакінчується, однак завершити досудове розслідування не виявляється можливимз об`єктивних причин та на даний час вбачаються підстави для продовження строку застосованого до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що остання підозрюється у вчиненні тяжких та особливо тяжкого злочинів, а також продовжують існувати та не зменшились ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, що були встановленні слідчим суддею при обранні запобіжного заходу, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Враховуючи вищенаведені обставини, сторона обвинувачення просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до підозрюваної ОСОБА_4 на 60 днів, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Захисник заперечував проти клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме заставу, надав письмові заперечення, які долучені до матеріалів клопотання. Вказав на недоведеність ризиків та зазначив, що жодній із зазначених у підозрі особі не було встановлено групу інвалідності на підставі висновків його підзахисної. Також зазначив, що стан здоров`я його підзахисної значно погіршився, а в умовах слідчого ізолятора належну медичну допомогу їй надати не можуть.

Підозрювана підтримала позицію свого захисника, просила застосувати більш м`який запобіжний захід. Зазначила, що має захворювання серцево-судинної, нервової систем та опорно-рухового апарату, та на даний час стан її здоров`я значно погіршився.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторони обвинувачення та сторони захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали встановлено наступне.

З комплексного тлумачення ст.ст.177, 184, 199 КПК України випливає, що до предмету доказування у справах про продовження строків тримання під вартою належить доведення: обґрунтованості підозри; виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розглядаючи питання обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_4 підозри та наявності ризиків, слідчий суддя зазначає, що поняття «обґрунтована підозра», з огляду на викладені в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» висновки означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На переконання слідчого судді, фактів й інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

При цьому судом враховується, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню, судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Питання наявності ризиків вирішено ухвалою слідчого судді від 05.10.2024 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Під час розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено, що продовжують мати місце ризики, передбачені п.п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування до підозрюваної виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що має місце ризик того, що перебуваючи не під вартою з високою долею ймовірності підозрювана усвідомлюючи тяжкість на реальність покарання, у разі визнання винною у вчиненні інкримінованих їй злочинів, один з яких є особливо тяжкий та передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до дванадцяти років, незважаючи на наявні міцні соціальні зв`язки, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення покарання.

Також має місце вірогідність незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, оскільки суд отримує покази свідків та підозрюваних усно, безпосередньо під час судового розгляду. Жодних доводів, що вказані ризики зменшилися стороною захисту не наведено.

Ризик вчинення підозрюваною іншого кримінального правопорушення стороною обвинувачення зазначено безпідставно, оскільки вказаний ризик визнаний попередньою ухвалою слідчого судді про продовження строку дії запобіжного заходу таким, що перестав існувати. Доказів тому, що вказаний ризик виник після постановлення ухвали стороною обвинувачення не надано.

Оскільки строк дії обраного запобіжного заходу спливає, підозра є обґрунтованою до ступеню необхідного для даної стадії процесу, ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України не втратили свою актуальність та не зменшилися, на даний час триває ознайомлення підозрюваними та їх захисниками з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, суд вважає за можливе продовжити строк дії раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи питання про продовження строку дії застосування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної, слідчий суддя вивчав можливість застосування щодо неї іншого, більш м`якого запобіжного заходу, однак, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442-1 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України від час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Таким чином, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, а також доведення існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою є безальтернативним. При цьому, враховуючи приписи ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя розмір застави не визначає.

Даних про неможливість за станом здоров`я перебування підозрюваної в умовах тримання під вартою не встановлено. При цьому,слідчий суддя враховує надані захисником документи щодо незадовільного стану здоров`я підозрюваної та повідомлення про постійне погіршення її стану здоров`я, вважає за необхідне провести в умовах закладу охорони здоров`я місця несвободи огляд останньої та надання належного лікування, за наявності для цього підстав, а у випадку відсутності в закладі відповідної можливості на проведення зазначених дій, покласти їх організацію на сторону обвинувачення.

Так, запобіжний захід застосовується лише у межах строку досудового розслідування, після спливу цього строку особа не вважається такою що правомірно перебуває у статусі підозрюваного, отже відсутні юридичні підстави для обмеження її прав і свобод.

Вказане твердження ґрунтується на тому, що відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 219 КПК України строк із дня ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що той факт, що день повідомлення про завершення досудового розслідування та день фактичного надання доступу до матеріалів досудового розслідування можуть не співпадати, не свідчить про те, що строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування необхідно обраховувати з моменту фактичного надання доступу до таких матеріалів. Проміжок часу між цими днями не повинен включатися у строк досудового розслідування.

Такого висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 216/4805/20 постановою від 24.10.2022.

Враховуючи вищевикладене та те, що строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 03.08.2025, про виконання вимог ст. 290 КПК України стороні захисту повідомлено 10.07.2025, ухвалою слідчого судді встановлена кінцева дата ознайомлення стороною захисту з матеріалами досудового розслідування - 28.09.2025, то строк досудового розслідування, який залишився складає 24 дні, і його перебіг буде відновлено після виконання вимог ст. 290 КПК України.

З огляду на викладене та враховуючи те, що ОСОБА_4 затримана о 20 год. 47 хв. 03.10.2025, строк запобіжного заходу може бути продовжений у межах граничного строку тримання особи під вартою під час досудового розслідування, а саме до 20 год. 47 хв. 03.10.2025, проте не більше строків досудового розслідування, оскільки вимоги ст. 290 КПК України можуть бути виконані раніше 28.09.2025, що зумовить відновлення досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 196, 199 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити строк дії обраного запобіжного заходу щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 20 год. 47 хв. 03.10.2025 у межах граничного строку тримання особи під вартою під час досудового розслідування.

Враховуючи погіршення стану здоров`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у частині розладу серцево-судинної, нервової систем та опорно-рухового апарату, зобов`язати відповідальну службову особу Харківської міської медичної частини №27 філії ДУ «Центр охорони здоров`я державної кримінально - виконавчої служби України у Харківській та Луганській областях» організувати проведення медичного огляду останньої та за наявності підстав - подальше лікування.

У випадку відсутності у Харківської міської медичної частини №27 філії ДУ «Центр охорони здоров`я державної кримінально - виконавчої служби України у Харківській та Луганській областях» відповідної можливості на проведення зазначених дій, покласти їх організацію на сторону обвинувачення.

Роз`яснити, що умисне невиконання ухвали суду, що набрала законної сили, або перешкоджання її виконанню тягне за собою відповідальність, передбачену ст. 382 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 14:30 годині 11.08.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1