Справа № 404/2538/25
Номер провадження 1-кс/404/1661/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Фортечного районного суду міста Кропивницького скаргу адвоката ОСОБА_4 , ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру по кримінальному провадженню 0000149за ст.ст. 191, 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Захисники в інтересах підозрюваної в порядку ст.303 КПК Україниподали до слідчого судді Фортечного районного суду м. Кропивницького скаргу на скасування письмового повідомлення про підозру від 18 березня 2025 року, стосовно ОСОБА_6 по кримінальному провадженню 0000149 за ч. 5 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України. Підставою для скасування зазначають хибне розуміння терміну енергосервіс, неправильність висновку економічної експертизи, необґрунтованість підозри та порушення порядку її вручення. У судовому засіданні захисник вимоги підтримав.

Прокурор заперечив через безпідставність вимог скаржників.

18.03.2025 року по кримінальному провадженню 0000149громадянці ОСОБА_6 було вручено письмове повідомлення про підозру заст.ст. 191, 366 КК України.

Підстави та порядок вручення повідомлення особі про підозру регламентовано главою 22 КПК України.

Згідно з п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Аналіз наведеної норми закону свідчить, що під час розгляду слідчим суддею цієї скарги підлягає з`ясуванню дотримання при повідомленні особі про підозру вимог гл.22 КПК України, зокрема відповідність підозри вимогам ст.ст.276, 277, 278 КПК України.

Відповідно до вимог ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Статтею 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Згідно зі ст.278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру від 18 березня 2025 року, дане повідомлення складено слідчим за погодженням із прокурором, у ньому зазначено прізвище та посаду слідчого, який здійснював повідомлення, анкетні відомості - прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, громадянство, місце проживання, найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення, зміст підозри, правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність, стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 відомі на момент повідомлення про підозру. Роз`яснено процесуальні права та обов`язки, передбачені ст.42 КПК України.

Вчинення процесуальних дій під час дії комендантської години не заборонено і не врегульовується КПК України, отже не впливає на законність процедури вручення представником сторони обвинувачення письмового повідомлення про підозру стосовно громадянки ОСОБА_6 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 повідомив, що він в якості слідчого 18.03.2025 року, з дотриманням порядку передбаченого Главою 22 КПК України, правомірно вручив ОСОБА_6 письмове повідомлення про підозру по кримінальному провадженню 0000149 за ст.ст. 191, 366 КК України.

У разі неточності тексту підозри щодо обставин чи правової кваліфікації такий недолік у подальшому можна відредагувати під час досудового слідства та судового розгляду шляхом зміни підозри чи обвинувачення.

Згідно ст. 276 КПК України та висновку Європейського суду з прав людини, зокрема п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що «вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення».

Допитана в якості експерта ОСОБА_8 переконує у вмотивованості та правильності результатів виконаних нею висновків економічних експертиз від20.08.2024 року, від 20.09.2024 року, від 04.10.2024 року, та від 18.10.2024 року. Обґрунтований результат експертиз на умовах змагальності зможе бути предметом перевірки, підтверджений чи спростований шляхом подальшого призначення та проведення додаткової, повторної, комісійної, комплексної експертизи.

Взято до уваги висновки викладені у рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Series A, N 182).Відповідно до практики ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 пар. 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Вимога розумної підозри містить у собі два питання. Перше з них становить питання права: розумна підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Друге питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного злочину.

Слідчий суддя враховує, що стандарт розумна підозра достатньо вимогливий, хоча значно слабкіший за стандарт поза розумним сумнівом, який вимагається для кримінального засудження.

Факти, що підтверджують «обґрунтовану підозру» не повинні бути такого самого рівня, як факти, на яких має ґрунтуватись обвинувальний вирок чи навіть пред`явлення обвинувачення Рішеня ЄСПЛ у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства».

Слідчий суддя також зазначає, що ця вимога не означає, що сторона обвинувачення навіть на ранніх стадіях розслідування, зобов`язана довести всі елементи правопорушення, оскільки цей стандарт не вимагає, щоб сторона обвинувачення мала докази, достатні для остаточного вирішення питання про винуватість.

Відсутні підстави вважати, що здійснена органом досудового розслідування попередня кваліфікація дій ОСОБА_6 є вочевидь неправильною чи маніпулятивною. По вказаному кримінальному провадженню обґрунтованість підозри вже була предметом судового контролю з боку слідчого судді першої та апеляційної інстанції під час застосування запобіжного заходу, арешту майна. Відтоді жодних вагомих виправдувальних доказів не подано та підтверджується дослідженими доказами та сукупністю фактичних даних, які містяться у цих доказах, і в свою чергу була достатньою для висновку про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення.

Повідомлена ОСОБА_6 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при її врученні слідчим були дотримані вимоги ст. 278 цього Кодексу, повідомлення про підозру здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання у тому, що ОСОБА_6 може бути причетна до вчинення кримінальних правопорушень.

На цьому етапі досудового розслідування слідчий суддя має право оцінювати докази з точки зору їх належності та достатності для висунутої особі підозри і не вправі оцінювати їх з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття процесуального рішення у формі вироку, і жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Припущення представників сторони захисту щодо необґрунтованості підозри не є підставою для скасування повідомлення про підозру, оскільки розглядаючи скаргу на повідомлення про підозру, слідчий суддя не вправі вирішувати питання про наявність чи відсутність в діях підозрюваної особи складу кримінального правопорушення, належність та допустимість доказів та інші питання, які підлягають з`ясуванню та оцінці судом під час розгляду кримінального провадження по суті, а повинен лише перевірити дотримання слідчим, прокурором під час повідомлення про підозру вимог ст.ст.276-278 КПК України.

Крім того, згідно з ст. 36 та 40 КПК України, дізнавач та слідчий з прокурором є процесуально незалежними і на власний розсуд забезпечують організацію проведення ефективного досудового розслідування. Отже мають право на власний розсуд визначати правову кваліфікацію можливого кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на умовах змагальності.

Незаконним стане скасування підозри, внаслідок чого представники сторони захисту втратять належну процесуальну гарантію на відстоювання власної правової позиції та можливість бути виправданим.

Передчасне скасування підозри призведе до обмеження повноважень слідчого/прокурора, та унеможливить сторону обвинувачення реалізувати своє право на змагальність на стадії судового розгляду (постанова ККС ВС від 05.04.2023, справа № 188/1146/22, провадження № 51-176 км 23).

Наведене також узгоджується з практикою застосування Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 серпня 2022 року (справа № 757/61433/21-к, провадження № 51-372 км 22) та від 05 липня 2022 року (справа № 757/27041/21-к, провадження № 51-3781 км 21, від 14 лютого 2023 року (справа №405/680/22). При цьому кримінальний процесуальний закон не містить правових підстав для втручання до повноважень чи обов`язків слідчого/прокурора.

Згідно з ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Таким чином відсутні законні підстави для скасування повідомлення про підозру, отже вимоги скаржника не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.303, 306, 307, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру, врученого 18.03.2025 року по кримінальному провадженню 0000149 за ч. 5 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1