Справа№751/6984/25
Провадження №1-кс/751/1769/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2025 року місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , підозрюваної ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду міста Чернігова клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000251 від 19.11.2024 стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Житомирської області, м. Коростень, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді застави, в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 400,00 грн, з покладенням обов`язків.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Чернігівській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000251 від 19.11.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України. 13.08.2025 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними доказами. Беручи до уваги те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених пп. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили задовольнити, з підстав, викладених в них.

Підозрювана та захисники у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Захисник ОСОБА_11 зауважив, що клопотання не містить жодного обґрунтованого письмового доказу на підтвердження існування жодного ризику, визначеного КПК України, а також на підтвердження обґрунтованості підозри. Клопотання слідчого не містить посилань на обставини, які б свідчили про те, що ОСОБА_8 мала хоча б якісь повноваження щодо майна Чернігівської міської територіальної громади, зумовлені її службовим становищем як службової особи юридичної особи приватного права, або ж обставини, що ОСОБА_8 обіймає посаду, наділену важелями владного впливу щодо посадових осіб КП «Чернігівводоканал». Відсутність зазначених обставин свідчить про відсутність об`єктивної сторони складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, що виключає можливість кваліфікації описаних у клопотанні про застосування запобіжного заходу дій за ч.5 с.191 КК України і, як наслідок, свідчить про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України. Крім того, вказали, що застава в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб є надто надмірною і не відповідає майновому стану ОСОБА_8 , домірною буде застава в розмір 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та долучені документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000251 від 19.11.2024за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

13.08.2025 у вказаному провадженні ОСОБА_8 вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме: у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах.

Положення кримінального процессуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчий судя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи». Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи», і так само «висунення обвинувачення».

На підтвердження причетності ОСОБА_8 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, до клопотання додано матеріали, які досліджені у судовому засіданні, а саме копії: статутуТОВ «ДІДЖИТАЛ ВОТЕР», наказу №1 від 12.03.2021, рішення № 01 учасника (засновника) ТОВ «ДІДЖИТАЛ ВОТЕР» від 12.03.2021, протоколуогляду сайтуhttps://prozorro.gov.ua/, протоколу огляду сторінки Facebook, комерційної пропозиції ТОВ «ДІДЖИТАЛ ВОТЕР» від 17.08.2023 та оновленої комерційної пропозицію від 26.10.2023, договору про закупівлю від 29.12.2023 № 291223/ПВ з додатками (специфікацією), додаткову угоду №1 до нього від 02.04.2024 з додатками (специфікацією), інформації Державної митної служби України, договору закупівлі товару № 23-05/02 від 17.08.2023, рахунку на оплату№ 1082 від 22.03.2024 та видаткової накладної ТОВ «ІН-ПРЕМ» № 845 від 30.07.2024, інформаціїпро рух коштів по банківських рахунках та платіжними інструкціями, протоколу обшуку, протоколу огляду жорсткого диску від 07.02.2025, висновку судової товарознавчої експертизи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_8 , оцінюючи у сукупності досліджені матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, за викладених у повідомленні про підозру обставин, та можливу причетність ОСОБА_8 до цього кримінального правопорушення, оскільки досліджені факти та інформація у своїй сукупності дають підстави для підозри ОСОБА_8 у їх вчиненні, а тому відхиляє доводи сторони захисту стосовно необґрунтованості пред`явленої останній підозри.

Слідчий суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі доданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної, умислу, так само як і наявність чи відсутність в його діях складу злочину, вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

У ході судового розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, визначених п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_8 , будучи повідомленою про підозру у вчиненні корупційного злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, достеменно обізнана про кримінально-правові негативні наслідки у разі доведення у суді її вини, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності за інкриміновані діяння, в тому числі шляхом переховування від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Так, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та характеристики особи підозрюваної, що обумовлено, в першу чергу, загрозою можливого призначення покарання, а відтак свідчить про обґрунтованість цього ризику. Наслідки ризику втечі для підозрюваної у цьому випадку можуть бути визнаними як менш небезпечними ніж покарання і його процедура виконання покарання.

При цьому, як додаткову обставину в підтвердження ризику переховування, слідчий суддя враховує, введення в Україні воєнного стану через агресію російської федерації проти України, що часто створює невизначеність на кордонах України та позбавляє насамперед прикордонну службу України можливості здійснювати належний контроль за всією ділянкою державного кордону, отже, і пропуск громадян через кордон із дотриманням відповідних порядку та правил.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: отримання показань на стадії досудового розслідування та безпосередній допит свідків вже на стадії судового розгляду.

Відтак, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

У той же час, під час судового розгляду стороною обвинувачення не наведено конкретних фактів, які б підтверджували поведінку підозрюваного щодо змоги знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, ураховуючи те, що органом досудового розслідування під час обшуку вилучені документи, пов`язані з інкримінованими подіями. У клопотанні не зазначено та у судовому засіданні не повідомлено, знищення яких саме речей і документів існує ризик.У зв`язку з чим ризик, передбачений п.2 ч.1 ст.177 КПК України не враховується слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.

Також, посилаючись на ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий жодного обґрунтування не наводить. Прокурором та слідчим у судовому засіданні не доведено, чим саме підозрювана може перешкоджати кримінальному провадженню, не конкретизовано можливих способів та можливих наслідків такого перешкоджання, у зв`язку з чим цей ризик не враховується слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.

Слідчим суддею враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вік та стан здоров`я підозрюваної, остання заміжня, не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, має офіційне джерело доходу та постійне місце проживання, до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувалася.

При цьому належна процесуальна поведінка підозрюваної не свідчить про відсутність встановлених слідчим суддею ризиків.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими та доведеними зазначені в клопотанні ризики, передбачені пп. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, для нівелювання вказаних ризиків на даній стадії досудового розслідування необхідним є застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави.

Стороною захисту не надано даних про наявність обставин для обрання більш м`якого запобіжного заходу, для запобігання зазначеним ризикам та досягнення дієвості цього кримінального провадження.

Щодо розміру застави слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

За змістом п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (абз. 5 ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини в професійному середовищі, яке сформувало обставини для такої діяльності, з метою забезпечення ефективності даного заходу, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

У той же час слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Виходячи з наведених норм, враховуючи обставини та мотиви кримінального правопорушення, тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_8 , враховуючи дані про особу підозрюваної, її вік, сімейний стан, майновий стан, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на неї обов`язків, у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302 800 грн, з тією ж вірогідністю, що вказаний розмір застави зможе забезпечити виконання підозрюваною своїх процесуальних обов`язків та буде найбільш домірним заходом на теперішній час, який збалансує інтереси суспільства і держави та інтереси підозрюваної.

У частині 5 ст. 194 КПК України закріплено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором. І такі обов`язки, відповідно до ч. 7 ст.194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

У судовому засіданні стороною обвинувачення доведено необхідність покладення на підозрювану таких обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання уповноваженому органу паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Такі обов`язки обумовлюються доведеністю існування ризиків та за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для ОСОБА_8 , будуть здатними запобігти вищезазначеним ризикам.

Враховуючи положення п.4 ч.3 ст.219 КПК України, строк дії обов`язків необхідно визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 13.10.2025, в межах строку досудового розслідування.

У той час, обов`язок не відлучатися за межі м. Коростень Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду не підлягає задоволенню, адже за характером роботи ОСОБА_8 проживає та працює у м. Києві.

За наведених вище обставин подане клопотання слід задовольнити частково.

На підставі наведеного, керуючись статтями 131-132, 176-178, 182, 193, 194, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Житомирської області, м. Коростень, запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302 800 (триста дві тисячі вісімсот) грн 00 коп.

Сума застави може бути внесена підозрюваним або іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у розмірі, визначеному в цій ухвалі, у національній грошовій одиниці України на такий розрахунковий рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26295412 , банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) - 820172, рахунок отримувача - UA0005960, призначення платежу: прізвище, ім`я, по батькові підозрюваного, кошти застави, згідно з ухвалою суду (номер справи, дата ухвали, назва суду).

Покласти на підозрювану ОСОБА_8 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання уповноваженому органу паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, після чого надати у триденний строк слідчому документи, що підтверджують здачу уповноваженому органу паспорту громадянина України для виїзду за кордон та інших документів, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками та підозрюваним з приводу обставин, що стосуються кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000251 від 19.11.2024.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, визначити до 13.10.2025, в межах строку досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Чернігівської обласної прокуратури, що здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000251 від 19.11.2024.

Роз`яснити підозрюваній, що вона не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 18.08.2025 о 16.50 год.

Слідчий cуддя ОСОБА_1