Провадження № 1-кп/947/529/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2025 року Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши в залі суду у судовому засіданні в місті Одесі, кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000026 від 12.01.2023 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України.

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 10.04.2025 року було надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 , для його участі в розгляді клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та обвинуваченого ОСОБА_5 оголошено у розшук.

09.07.2025 року о 13:54 годині, ОСОБА_5 затримано в порядку виконання ухвали суду.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, не має стійких соціальних зв`язків у суспільстві, він не працює, не має постійного джерела доходів, що вказує на те, що знаходячись на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може переховуватись від суду, оскільки був оголошений у розшук у зв`язку з неявкою до суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, з метою забезпечення вказаного кримінального провадження, за доцільне обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 , заперечувала щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики на які посилається прокурор не доведені. Крім того, 10 березня 2024 року були внесені змін до КПК України, згідно яких при обранні запобіжного заходу обвинуваченим у вчиненні злочинів передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КК України слід застосовувати виключно запобіжний захід без обрання альтернативного виду запобіжного заходу у вигляді застави, але на теперішній час наявні роз`яснення Конституційного Суду, що можливо визначити розмір застави. Враховуючі стан здоров`я обвинуваченого, його вік, визначити розмір застави у мінімальному розмірі.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив не застосовувати до нього запобіжний захід пов`язаний з триманням під вартою.

Дослідивши обвинувальний акт, клопотання прокурора з додатками, вислухавши думку учасників провадження, суд приходить до наступного.

Обвинувачений ОСОБА_5 отримав клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, 09.07.2025 року о 16:00 годині.

Відповідно до п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років або ж до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Крім того, відповідно до ч.8 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 враховує обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого, його віку, стану здоров`я, майнового стану, міцності соціальних зв`язків, що він перебував у розшуку у зв`язку з систематичною неявкою в судові засідання, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винним, практику Європейського суду (справа «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 р.), що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування, наявність ризику переховування та можливості вчиненні іншого злочину, впливу на свідків, та зважаючи на вимоги ч.8 ст. 176 КПК України, яка виключає можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою до осіб, які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України, суд приходить до висновку, що прокурором доведені ризики передбачені ст.177 КПК України вважає, що необхідно задовольнити клопотання прокурора щодо обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також, згідно приписів ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає ОСОБА_5 розмір застави, оскільки останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, та перебував у розшуку.

Керуючись ст.ст. 177-178,182,183,184,194,196,197,350, 369-372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Зупинити розшук відносно ОСОБА_5 оголошений ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 10.04.2025 року.

Відновити судове провадження у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Клопотання прокурора про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб в умовах ДУ "ОСІ", тобто до 09.09.2025 року включно, без визначення розміру застави, як альтернативного виду запобіжного заходу.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій особі місця ув`язнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду

Суддя ОСОБА_1