ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/307/25 Справа № 712/4900/25 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїОСОБА_2
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря учасники справи: скаржникОСОБА_5 ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02 червня 2025 року про повернення скарги ОСОБА_6 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області від 21.02.2025 року про закриття кримінального провадження,

в с т а н о в и в:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся ОСОБА_6 зі скаргою на постанову дізнавача Черкаського районного управління поліції ГУНП у Черкаській області ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження №0000371 від 06.03.2018 року.

Заявник до скарги подав заяву, в якій просив поновити строк на звернення з вказаною скаргою.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 02 червня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_6 про поновлення строку звернення зі скаргою.

Повернуто скаргу ОСОБА_6 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області від 21.02.2025 року про закриття кримінального провадження №0000371 від 06.03.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України, скаржнику.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що скарга ОСОБА_6 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області від 21.02.2025 року про закриття кримінального провадження подана з пропуском десятиденного строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, та слідчий суддя не знайшов підстав для поновлення цього строку, тому скарга повертається заявнику на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Не погодившись з ухвалою суду, скаржник ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив розглянути його скаргу та скасувати постанову про закриття кримінального провадження за ознака кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився, направив клопотання про розгляд скарги у його відсутність.

Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Участь учасників кримінального провадження в рамках апеляційного перегляду оскаржуваної скаржником ухвали слідчого судді в контексті вимог процесуального закону не є обов`язковою, у зв`язку із чим колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності прокурора.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення ОСОБА_6 , який з`явився в судове засідання, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте таке право не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до положень частини 1 статті 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання апеляційної скарги на рішення слідчого судді, постановленого за наслідками розгляду скарги, заяви чи клопотання учасника кримінального провадження має відбуватись з дотриманням певних умов.

Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким (заявником, потерпілим, підозрюваним, володільцем майна тощо) такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Частиною 1 ст. 304 КПК України встановлено десятиденний строк, упродовж якого особа має право звернутися зі скаргою на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора. Цей строк обчислюється з моменту прийняття рішення, вчинення відповідної дії. При оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено цим Кодексом для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Зазначена норма визначає особливий порядок обчислення строку оскарження рішення слідчого чи прокурора, який визначається постановою. В такому випадку строк обчислюється з моменту отримання особою копії оскаржуваної постанови. Разом із цим слід враховувати загальні вимоги щодо додержання процесуальних строків, встановлених у ст. 116 КПК України, згідно з якою строк подання скарги на стадії досудового провадження не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до його закінчення на пошту або передано особі, уповноваженій її прийняти або подано службовій особі відповідної установи до закінчення відповідного строку

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Слідчим суддею під час дослідження матеріалів кримінального провадження №0000371 від 06.03.2018 року встановлено, що оскаржувану постанову скаржник ОСОБА_6 отримав 10.03.2025 року, про що свідчить його власноручний підпис на повідомленні про закриття кримінального провадження.

Отже, скаржник з вказаною скаргою мав звернутися до слідчого судді до 20.03.2025 року включно, проте зі скаргою на постанову про закриття кримінального провадження №0000371 від 06.03.2018 року ОСОБА_6 звернувся лише 14.04.2025 року, про що свідчить вхідний штамп Соснівського районного суду м. Черкаси (зареєстровано за № 16785 від 14.04.2025), тобто з пропуском строку.

Скаржник ОСОБА_6 подав заяву до суду про поновлення строку для звернення із скаргою, посилається на те, що термін на оскарження постанови дотримано, незважаючи на те, що керівництво Національної поліції обіцяло розібратися у цьому питання. Враховуючи, що це лише обіцянки, скаржник звернувся до слідчого судді.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку та клопотання про його поновлення. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження бездіяльності слідчого до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загально правовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

Скаржник ОСОБА_6 заявив клопотання про поновлення строку для оскарження постанови, однак слідчий суддя вважав, що наведені скаржником причини пропуску строку не є тими непереборними та об`єктивними причинами, які завадили скаржнику своєчасно звернутися до слідчого суду. За таких обставин підстав для поновлення строку не вбачав.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України вказано, що скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про повернення скарги ОСОБА_6 на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, у зв`язку з пропуском скаржником строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, оскільки слідчий суддя не знайшов підстав для поновлення цього строку.

З наведених підстав, колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим. Відповідно, ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 412, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02 червня 2025 року - залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: