УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 191 100 000 003 48 від 13.05.2019, у якому

гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка міста Донецька, громадянка України, ромка, без освіти, офіційно не працевлаштована, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрована за адресою - АДРЕСА_1 , мешкає за адресою - АДРЕСА_2 , не судима,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 про обрання до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 10.05.2019 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, відповідно до якої з серпня 2018 року по 06.05.2019 ОСОБА_7 , спільно та по взаємній згоді з ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та невстановленою досудовим слідством особою очолила стійке об`єднання, визначивши необхідну для досягнення загальної злочинної мети кількість учасників групи, а також злочинну спеціалізацію вказаної групи, при цьому керуючись бажанням спільного здійснення особливо тяжких злочинів на території Київської області, корисливою метою яких було протиправне особисте збагачення, шляхом вчинення незаконного придбання, зберігання, перевезення з метою збуту, а також незаконний збут наркотичного засобу «метадон», що відбувалося систематично, сплановано і під керівництвом ОСОБА_7 .

ОСОБА_5 , будучи активним учасником організованої ОСОБА_7 групи, згідно з розподілених функцій особисто приймала участь у отриманні від ОСОБА_7 наркотичного засобу «метадону», зберіганні вказаних наркотичних засобів з метою збуту, безпосередньому збуті наркотичних засобів наркозалежним особам безконтактним шляхом, за допомогою так званих «закладок», здійснювала обліки продажу наркотичного засобу, отримувала та акумулювала грошові кошти, здобуті від незаконного збуту наркотичних засобів, передавала зазначені грошові кошти організатору групи.

ОСОБА_5 12.01.2019, будучи об`єднана спільним злочинним умислом, діючи відповідно до розробленого злочинного плану, з метою особистого збагачення, реалізуючи злочинний умисел та виконуючи відведену їй роль, повторно, домовилась про збут наркотичного засобу «метадон» з ОСОБА_12 , який мав сплатити грошові кошти у сумі 400 грн. на банківську картку, реквізити якої надала ОСОБА_5 .

У подальшому, ОСОБА_5 після перерахування грошових коштів ОСОБА_12 , у телефонній розмові підключила до неї невстановлену особу, яка повідомила, що наркотичний засіб «метадон» вона залишила у попередньо визначеній нею схованці «закладці» за адресою - м. Київ, вул. Богатирська, 18, під дошкою оголошень біля під`їзду № 2. Згодом ОСОБА_12 знайшов згорток фольги, всередині якого знаходився поліетиленовий згорток з невідомою речовиною кристалічного походження білого кольору, загальною масою 0,188 г.

Згідно з висновком експерта від 26.02.2019 № 11-2/783 у зазначеній кристалічній речовині білого кольору, масою 0,188 г, міститься метадон (фенадон), що є наркотичним засобом, загальною масою 0,113 г.

Крім того, ОСОБА_5 24.01.2019, реалізуючи злочинний умисел та виконуючи відведену їй роль, повторно, домовилась про збут наркотичного засобу «метадон» з ОСОБА_12 , який мав сплатити грошові кошти у сумі 400 грн. на банківську картку, реквізити якої надала ОСОБА_5 .

Після перерахування грошових коштів ОСОБА_12 . ОСОБА_5 у телефонній розмові підключила до неї ОСОБА_11 , який повідомив, що наркотичний засіб «метадон» він залишив у попередньо визначеній ним схованці «закладці» за адресою - АДРЕСА_3, біля вхідних дверей під`їзду № 2. У подальшому, ОСОБА_12 знайшов згорток фольги, всередині якого знаходився поліетиленовий згорток з невідомою речовиною кристалічного походження білого кольору, загальною масою 0,192 г.

Згідно з висновком експерта від 13.03.2019 № 11-2/1376 у зазначеній кристалічній речовині білого кольору, масою 0,192 г, міститься метадон (фенадон), що є наркотичним засобом, загальною масою 0,109 г.

Метадон, згідно з Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» є наркотичним засобом.

Частина отриманих від незаконного збуту наркотичного засобу грошових коштів були визначені ОСОБА_7 як необхідні для продовження злочинної діяльності, а решта грошових коштів була розподілена між учасниками організованої групи.

На підставі викладеного, у зв`язку з переховуванням підозрюваної ОСОБА_5 від органу досудового розслідування, 18.06.2025 останню оголошено у міжнародний розшук.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування, з метою запобігання з її сторони спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, прокурор просив обрати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання з підстав, які у ньому наведені.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, вважав його необґрунтованим.

Заслухавши думку прокурора, заперечення захисника, вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою без участі підозрюваного, зокрема, за умови, що останній оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи підтверджені доказами обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 статті 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Тлумачення даних норм у їх зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя бере до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Таким чином, для вирішення питання наявності підстав для обрання запобіжного заходу необхідним є встановлення, чи містять вказані докази дані, які б могли свідчити, що ця особа вчинила злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_5 ознак кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 307 КК.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку вірогідності того, що ОСОБА_5 свідомо переховується від органу досудового розслідування, слідчий суддя бере до уваги, що остання не з`являється за місцем мешкання, не виходить на зв`язок із слідчим, а її місцезнаходження на теперішній час невідоме. Крім того, вжиті уповноваженими органами заходи для встановлення її місця перебування результатів не дали, що свідчить про намагання підозрюваної уникнути кримінальної відповідальності за інкримінований злочин та підтверджує свідомий характер її поведінки.

Постановою слідчого від 18.06.2025 підозрювана ОСОБА_5 оголошена у міжнародний розшук.

Крім того, упродовж здійснення досудового розслідування слідчим вжита низка заходів, спрямованих на встановлення місцезнаходження підозрюваної.

Вирішуючи питання про наявність ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя бере до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, які свідчать про високу ступінь ймовірності застосування підозрюваною певних заходів з метою перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, з огляду на обставини вчинення інкримінованого злочину, репутацію підозрюваної, існує ризик, що остання може вчинити інше кримінальне правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо вона підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За вчинення інкримінованого підозрюваній злочину встановлене максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою, існуючі ризики, у тому числі переховування підозрюваної, пов`язані з перешкоджанням кримінальному провадженню, приводять слідчого суддю до переконання, що обрання інших, більш м`яких запобіжних заходів, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги наведене, керуючись ст.ст.177, 183, 193 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Обрати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Після затримання підозрюваної і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження ОСОБА_5 має бути доставлена до слідчого судді для розгляду за її участі питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміни на більш м`який запобіжний захід.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною, її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1