печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд м. Києва в складі:

судді - ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

захисників - адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисника - адвоката ОСОБА_7 , яка бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції,

підозрюваних - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_13 про відвід слідчому судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_14 від участі у розгляді справи № 757/37386/25-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_15 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000158 від 18.04.2024,

УСТАНОВИВ:

1.Стислий опис провадження

Головним слідчим управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000158 від 18.04.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 199, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 5 ст.190 КК України.

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_14 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_15 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000158 від 18.04.2024 до шести місяців.

2. Короткий виклад поданої заяви про відвід та позиції сторін

08.08.2025 у судовому засіданні захисник підозрюваних ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 - адвокат ОСОБА_13 заявила відвід слідчому судді ОСОБА_14 з підстав упередженого ставлення, оскільки сторони не були належно повідомленими про розгляд справи, у зв`язку із чим не встигли прибути на місце розгляду.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_13 заявлений відвід підтримала. Додатково зауважила, що всупереч вимогам ст. 336 КПК України її підключили до участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції без відповідної заяви з її сторони, яке вона очікувала протягом декількох годин. Також, повістки про дату судовому засіданні не були скеровані у порядку, передбаченому ст. 135 КПК України.

Захисники, адвокати ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 заявлений відвід підтримали.

Підозрювані ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Та ОСОБА_12 також підтримали думку своїх захисників.

Від підозрюваного ОСОБА_16 надійшла заява про розгляд справи без його участі. При вирішення заяви про відвід покладався на розсуд суду.

Інші сторони в судове засідання не прибули, будучи належно повідомленими про день, час та місце розгляду заяви.

Зважаючи на те, що решта учасників судового провадження були повідомленні про розгляд заяви про відвід та враховуючи основоположні принципи кримінального провадження, такі як диспозитивність, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а також змагальність сторін, суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті заяви без їх участі в судовому засіданні на підставі наявних доказів.

3. Обґрунтування позиції суду

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, та з метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження мають право заявити відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді (суду), передбачений статтею 75 КПК України, й, зокрема, відповідно до її пункту 4 частини 1, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом. Основними критеріями, якими керується ЄСПЛ щодо визначення органу «судом» у розумінні статті 6 Конвенції є: 1) здатність ухвалювати обов`язкові для виконання рішення; 2) обов`язкова законодавча регламентація функціонування та діяльності суду; 3) наявність встановленої законом функції щодо розгляду юридично значимих питань; 4) ґарантованість незалежності від державної виконавчої влади та інших учасників справи.

Згідно з частиною 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В пункті 104 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Олександр Волков проти України» (Заява №21722/11) від 27.05.2013 року зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Також в пункті 66 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (заява N 7577/02) від 03.05.2007 року зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини в справі «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09.11.2006 року зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

При вирішенні питання про відвід судді або складу суду необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Так, відповідно до ч. 1, 8 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом (ч. 8 ст. 135 КПК України).

Отже, чинним КПК передбачено повідомлення про судове засідання не пізніше, ніж за три дні до для судового засіданні, у разі повідомлення особи іншим шляхом, відмінним від вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Крім того, право підозрюваних на захист не було порушено, оскільки адвокат ОСОБА_13 брала участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Участь захисника забезпечена. Затримання розгляду справи об`єктивно обумовлено завантаженістю слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва під час чергування.

Інших доказів упередженого ставлення слідчого судді ОСОБА_14 суду не надано.

Суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження та з урахуванням стадії судового розгляду, в силу принципу змагальності сторін, не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_14 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення, та, як наслідок, встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні. Доводи заяви зводяться виключно до незгоди з прийнятими процесуальним рішеннями слідчого судді, що не може бути підставою для відводу.

За таких обставин заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 81, 82, 309 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_17