ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1388/25 Справа № 202/4738/25 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді - доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Лівобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпра від 27 червня 2025 року у кримінальному провадженні № 0000043 від 19 лютого 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився у Дніпропетровськ, неодруженого, офіційно не працюючого, раніше не судимого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_6

в режимі відеоконференції

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_8

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпра від 27 червня 2025 року частково задоволено клопотання слідчого та застосовано відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 23 серпня 2025 року, з визначенням застави у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно складає 454 200 гривень.

Слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, а також про існування ризиків переховування останнього від органу досудового розслідування/суду, з огляду на суворість передбаченого покарання. Також слідчим суддею встановлено ризик вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, оскільки він офіційно не працює, а отже немає сталого доходу, що дає підстави виявити ті характерні ознаки, які підкріплюють твердження про небезпеку вчинення підозрюваним спроб вчинити інший злочин у сфері незаконного обігу наркотичних речовин з метою отримання доходу.

Під час прийняття рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя також дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В апеляційній скарзі:

- прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою клопотання прокурора задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

В обґрунтування вказує, що слідчий суддя прийшов до передчасного висновку, який не ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з встановлення застави у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_6 .

Прокурор вважає, що доцільно застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і таким чином запобігти спробам підозрюваного ОСОБА_6 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Заслухавши сторони кримінального провадження, прокурора, який просив задовольнити вимоги апеляційної скарги, захисника та підозрюваного, які заперечували проти вимог апеляційної скарги прокурора, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З матеріалів справи слідує, що 19 лютого 2024 року до ЄРДР за № 0000043 внесені відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, 17 травня 2025 року відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та 31 травня 2025 року відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

25 червня 2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому організованою групою; за ч. 3 ст. 307 КК України, а саме: незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини та наркотичних засобів, вчиненому повторно, організованою групою; за ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту особливо небезпечних психотропних речовин, вчиненому повторно, групою осіб.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, апеляційний суд зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом про хід НСДР - обстеження публічно недоступного іншого володіння особи, - автомобіля, з метою виявлення та вилучення зразків від 08 квітня 2025 року; протоколом про результат НСРД - аудіоконтроль особи від 31 травня 2025 року; протоколом про результати проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 24 травня 2025 року; протоколами про результати проведення НСРД - аудіо-, відеоконтроль особи від 31 травня 2025 року; протоколом про результати проведення НСРД - візуальне спостереження за особою від 31 травня 2025 року; висновком експерта № СЕ-16/104-25/21578-НЗПРАП від 04 червня 2025 року; протоколами про результати проведення НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 31 травня 2025 року; протоколом про хід НСРД - негласне отримання зразків, необхідних для порівняльного дослідження від 07 квітня 2025 року; висновком експерта № СЕ-16/104-25/22299-НЗПРАП від 10 червня 2025 року; протоколом про результати проведення НСРД - аудіоконтроль особи від 16 грудня 2024 року; протоколом про результати проведення НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 16 грудня 2024 року; висновком експерта № СЕ-16/104-25/22303-НЗПРАП від 06 червня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22302-НЗПРАП від 10 червня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22301-НЗПРАП від 09 червня 2025 року; протоколом про результати проведення НСРД - аудіоконтроль особи від 31 травня 2025 року; протоколом про результати проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 22 квітня 2025 року; протоколами про результати проведення НСРД - візуальне спостереження за особою від 31 травня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/16414-НЗПРАП від 28 квітня 2025 року; протоколом про хід НСРД - негласне отримання зразків, необхідних для порівняльного дослідження від 18 квітня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22317-НЗПРАП від 06 червня 2025 року; протоколом про результати проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 02 травня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/21596-НЗПРАП від 04 червня 2025 року; протоколом про хід НСДР - обстеження публічно недоступного іншого володіння особи, - автомобіля, з метою виявлення та вилучення зразків від 10 травня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22313-НЗПРАП від 10 червня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22307-НЗПРАП від 10 червня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22307-НЗПРАП від 06 червня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22305-НЗПРАП від 06 червня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22386-НЗПРАП від 09 червня 2025 року; протоколом про результати проведення НСРД - візуального спостереження за річчю від 18 травня 2024 року; протоколом про хід НСДР - обстеження публічно недоступного місця, - житла, з метою виявлення та вилучення зразків від 08 квітня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/22391-НЗПРАП від 10 червня 2025 року; протоколом про результати проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 30 квітня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/21593-НЗПРАП від 04 червня 2025 року; протоколом про результати проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 15 травня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/21590-НЗПРАП від 04 червня 2025 року; протоколом про результати проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 01 травня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/21598-НЗПРАП від 04 червня 2025 року; протоколом про результати проведення НСРД - установлення місця знаходження радіообладнання від 31 травня 2025 року; протоколами про результати проведення НСРД - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 31 травня 2025 року; висновком експерта № СЕ-19/104-25/25626-НЗПРАП від 25 червня 2025 року, які вказують на причетність підозрюваного до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Розглядаючи питання наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме особа підозрюваного ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, пов`язаного із незаконним обігом наркотичних засобів та психотропних речовин, вчиненому організованою групою, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, що в сукупності свідчить про існування ризиків того, що підозрюваний з метою уникнення відповідальності за вчинення кримінального правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як додаткову обставину в підтвердження ризику переховування, апеляційний суд враховує введення в Україні воєнного стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Отже, обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави, є таким, що в повній мірі відповідає наведеним вище нормам закону, правовим позиціям Європейського Суду з прав людини та обставинам цього кримінального провадження і на даному етапі досудового розслідування зможе запобігти визначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Що стосується доводів апеляційної скарги прокурора стосовно того, що слідчий суддя прийшов до передчасного висновку про можливість визначення підозрюваному ОСОБА_6 застави, то вони не є слушними, з огляду на наступне.

Так, визначення розміру застави є правом суду а не обов`язком.

Під час розгляду слідчим суддею клопотання, належним чином було дотримано вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України та визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, з належним урахуванням обставин даного конкретного кримінального провадження.

Як слідує зі змісту оскарженої ухвали, слідчий суддя врахував середній вік та стан здоров`я ОСОБА_6 , його соціальні зв`язки за місцем мешкання, майновий стан, відсутність повідомлень про підозру у інших кримінальних провадженнях, а також відсутність судимостей.

Тобто, визначаючи розмір застави, слідчий суддя взяв до уваги обставини, встановлені ст. ст. 177, 178 КПК України, вимоги ст. 182, 183 КПК України, позицію Європейського суду з прав людини та обґрунтовано визначив заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно складає 454 200 гривень, який є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Такий розмір застави відповідає й практиці ЄСПЛ, зокрема у рішенні від 20 листопада 2010 року у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді не встановлено, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194 КПК України, є законною, обґрунтованою, вмотивованою та такою, що не підлягає скасуванню, а тому, апеляційну скаргу прокурора слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора Лівобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпра від 27 червня 2025 року у кримінальному провадженні № 0000043 від 19 лютого 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4