Справа № 643/7291/25
Провадження № 1-кс/643/2466/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2025 року слідчий суддя Салтівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0005346 від 25.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України,

В С Т А Н О В И В:

09.05.2025 адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про призначення судово-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні №0005346 від 25.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України.

В обґрунтування клопотання захисник вказував, що в провадженні старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження №0005346, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У ході надання правничої допомоги, адвокатом з`ясовано, що у 2002 році ОСОБА_4 проходив медичний огляд у військовому комісаріаті, за результатами якого було встановлено психіатричний діагноз розумова відсталість (олігофренія) (F70F79 за МКХ-10), що було відображено у медичних документах шляхом проставлення відповідної позначки. Незважаючи на вказаний діагноз, у березні 2023 року ОСОБА_4 був мобілізований ІНФОРМАЦІЯ_2 і проходив військову службу протягом 26 місяців, з яких понад 560 днів перебував на бойових позиціях, що підтверджується довідкою військової частини НОМЕР_1 №4698/4476 від 13.03.2025. У зв`язку з викладеними вище обставинами, існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може страждати на психічне захворювання або інші порушення психічної діяльності, які мають хронічний або стійкий характер та могли істотно впливати як на його здатність усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними на момент вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, так і на здатність належним чином брати участь у кримінальному провадженні, реалізовувати процесуальні права та ефективно здійснювати захист у ході досудового розслідування. Зазначені психічні порушення можуть бути як наслідком раніше встановленого психіатричного діагнозу розумової відсталості (олігофренії), так і результатом тривалого перебування в умовах бойових дій, які, як відомо, мають сильний психотравмуючий вплив. Тривала присутність у зоні підвищеного ризику, у поєднанні з тяжкими фізичними травмами, могла призвести до формування або загострення психічних розладів, які негативно впливають на його поведінку, критичність мислення, емоційну стабільність та загальну здатність діяти свідомо й раціонально. У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення повного, всебічного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, виникла об`єктивна необхідність у проведенні судово-психіатричної експертизи. Її результати дозволять достовірно визначити актуальний психічний стан ОСОБА_4 , встановити наявність або відсутність психічного захворювання, оцінити ступінь його впливу на здатність усвідомлювати свої дії, керувати ними, нести кримінальну відповідальність та брати участь у досудовому розслідуванні. На вирішення експертам поставити наступні питання:

- чи страждає ОСОБА_4 на психічне захворювання або інші розлади психічної діяльності;

- якщо так, то яке саме захворювання (розлад), його характер, ступінь тяжкості та стадія перебігу?

- чи потребує ОСОБА_4 лікування, у тому числі стаціонарного або амбулаторного?

- чи міг ОСОБА_4 у момент вчинення інкримінованого діяння усвідомлювати свої дії (бездіяльність) та (або) керувати ними?

- чи потребує ОСОБА_4 на даний час застосування примусових заходів медичного характеру?

- чи є він психічно здатним у теперішній час брати участь у кримінальному провадженні, у тому числі реалізовувати свої процесуальні права та ефективно здійснювати захист?

- чи може ОСОБА_4 з огляду на свій психічний стан та загальний стан здоров`я проходити військову службу відповідно до вимог наказу Міністерства оборони України №402 від 14.08.2008 «Про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України»?

В судове засідання заявник не з`явився, до його початку подав заяву, в якій просив проводити розгляд клопотання без його участі, на задоволенні клопотання наполягав з підстав, викладених у ньому.

Від слідчого до початку судового засідання надійшли письмові заперечення проти клопотання захисника, в обґрунтування яких слідчий посилався на ті обставини, що документів на підтвердження наявності у ОСОБА_4 психіатричного діагнозу розумова відсталість (олігофренія) стороною захисту не надано. При цьому, матеріали кримінального провадження містять довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 від 20.03.2025 №2025/2334, відповідно до якої солдату ОСОБА_4 проведено медичний огляд у військово-лікарській комісії в/ч НОМЕР_2 , за результатами якого останнього визнано придатним до військової служби. Більш того, у вказаній довідці ВЛК взагалі відсутні відомості про будь-яке можливе психіатричне захворювання ОСОБА_4 . При цьому, сторона захисту не зверталася до слідчого із клопотанням про проведення судово-психіатричної експертизи в межах кримінального провадження №0005346 від 25.04.2025. Враховуючи наведене, просив відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 , через його необґрунтованість та недоцільність проведення вказаної експертизи. Одночасно просив проводити судовий розгляд клопотання за його відсутності.

Суд, дослідивши клопотання з додатками, заяву слідчого, приходить до таких висновків.

Згідно п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

В силу приписів статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи.

У п. 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Згідно п.3 ч.2 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи, серед іншого, у разі визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Статтями 243, 244 КПК України передбачено, що експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст.244 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Як було встановлено у судовому засіданні, сторона захисту із клопотанням про призначення судово-психіатричної експертизи ОСОБА_4 до слідчого не зверталася, одночасно слідчим самостійно таке питання також не вирішувалося.

З врахуванням наведеного, підстави, передбачені ч.1 ст.244 КПК України для вирішення цього питання саме слідчим суддею, відсутні.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу сторони захисту на те, що виходячи із законодавчих приписів, вони наділені правами та можливостями ефективно реалізувати свої права, в тому числі, за наявності обґрунтованих підстав, керуючись ст.220 КПК України заявляти клопотання слідчому про проведення експертизи, а також клопотати про забезпечення експертної установи відповідними матеріалами для проведення такої експертизи в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005346 від 25.04.2025, у якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України.

Крім того, слідчий суддя вважає за доцільне роз`яснити стороні захисту, що ст.332 КПК України визначено порядок проведення експертизи за ухвалою суду, на стадії судового розгляду кримінального провадження, відповідно до змісту якої, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Таким чином, оскільки у цьому випадку розгляд слідчим суддею клопотання захисника про призначення судово-психіатричної експертизи виходить за межі процесуальної можливості останнього вирішувати питання щодо призначення експертизи у кримінальному провадженні, а також це жодним чином не відповідатиме завданням кримінального провадження, визначеним ст. 2 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про призначення судово-психіатричної експертизи у кримінальному провадженні №0005346 від 25.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України.

Керуючись ст.ст. 242, 244 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про призначення експертизи у кримінальному провадженні №0005346 від 25.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1