Провадження № 1-кс/592/5221/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2025 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з заступником керівника Сумської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001813 від 04.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146 КК України, п. 3 ч. 2 ст. 115 КК України,-

установив:

Слідчий СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження №0001813 від 04.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146 КК України, п. 3 ч. 2 ст. 115 КК України звернувся з клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання обґрунтовує тим, що 04.07.2025 при в?їзді до с. Стецьківка Сумського району Сумської області в лісополосі ліворуч від знаку населеного пункту виявлено труп труп з ознаками насильницької смерті, офіцера оперативно-планової групи штабу 2 загону СпО військової частини НОМЕР_1 старшого лейтенанта ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час розтину в приміщенні ДСУ "СОБ СМЕ" встановлено, що ймовірна причина смерті механічна асфіксія дихальних шляхів невідомим предметом, черепно-мозкова травма, суборохноїдальний крововилив, перелом 5-6 ребер зліва.(ЖЄО 65217 від 04.07.2025).

Проведеними оперативно-розшуковими заходами встановлено, що до вчиненого кримінального правопорушення причетна група осіб, з числа військовослужбовців військової частини НОМЕР_2 , а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Тож 31.07.2025 о 17:10 год. було затримано ОСОБА_6 , 04.04.1979 за підозрою у вчиненні злочину в подальшому в період часу з 19:15 год. до 20:00 год. було складено протокол затримання, особи підозрюваної у вчинення злочину. В ході особистого обшуку у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було виявлено та вилучено: паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виданий Нікопольським РВУМВС України, серія НОМЕР_3 , поміщено до спец. пакету WAR1070700; мобільний телефон чорного кольору марки Redmi 13 С, imei 1 НОМЕР_4 , imei 1 НОМЕР_5 , м.т. НОМЕР_6 , м.т. НОМЕР_7 , поміщено до спец. пакету № WAR1068208; ремінь зеленого кольору з металевою пластиною, поміщено до паперового пакету № 1; гумові капці чорного кольору 43-го розміру, поміщено до паперово пакету № 2.

Приймаючи до уваги те, що під час досудового розслідування здобуто достатньо доказів, які вказують на те, що вилучені під час затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку ст. 208 КПК України речі є знаряддями та предметом вчиненого кримінального правопорушення і відіграє в даному кримінальному провадженні в якості речового доказу, а тому підпадає під ознаки ст. 98 КПК України.

Таким чином, вилучене під час затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку ст. 208 КПК України майно може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та є предметом та/або знаряддям злочину. Також, у слідства виникла необхідність в проведенні ряду експертиз та досліджень з тимчасово вилученим майном. Крім того, наявна правова підстава, передбачена п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України для накладення арешту на вказане майно.

У судове засідання учасники кримінального провадження, повідомлені про час та місце розгляду справи не з`явилися.

Згідно ч.1-3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вилучені під час затримання ОСОБА_6 речі, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Таким чином, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, є необхідним накладення арешту на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим, слідчим доведено, що зазначені у клопотанні речі в подальшому можуть бути використані, як докази та мають суттєве значення у кримінальному провадженні №0001813 від 04.07.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146 КК України, п. 3 ч. 2 ст. 115 КК України, а накладення арешту на це майно, зможе запобігти можливості його приховування та не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах будь-яких осіб.

В той же час, відповідно до пункту 22 розділу І Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 за № 2503-XII (далі Положення), в особи, взятої під варту або засудженої до позбавлення волі, паспорт вилучається органами дізнання, попереднього слідства або судом. При звільненні з-під варти чи від відбування покарання паспорт повертається його власникові.

Згідно з пунктом 23 розділу І Положення забороняється вилучення у громадянина паспорта, крім випадків, передбачених законодавством України, зокрема забороняється взяття паспорта у заставу.

Зі змісту пункту 24 розділу І Положення випливає, що зразки печаток, штампів і бланків документів, які застосовуються для виконання цього Положення, порядок зберігання паспортів громадян, які проходять військову службу, перебувають під вартою, відбувають покарання, а також порядок зберігання бланків паспортів та їх знищення встановлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 106 Постанови Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 за № 302 «Про затвердження зразка бланка, технічного опису та Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України» (далі Порядок) забороняється вилучення у особи паспорта, крім випадків, передбачених законодавством, зокрема забороняється взяття паспорта у заставу.

Згідно з абзацом першим пункту 107 Порядку паспорт може бути вилучено (у тому числі тимчасово) працівником територіального органу/територіального підрозділу ДМС, уповноваженого суб`єкта, а за кордоном - закордонної дипломатичної установи в разі його використання з метою вчинення злочину на території України чи за кордоном, підроблення, проведення службової перевірки щодо оформлення з порушеннями вимог законодавства або в інших випадках, передбачених законодавством.

Зі змісту абзацу другого пункту 107 Порядку випливає, що під час вилучення (у тому числі тимчасово) складається акт вилучення, а особі видається довідка про вилучення паспорта. Форма акта і довідки встановлюється МВС.

Суд враховує, що Наказом Міністерства внутрішніх справи України № 311 від 13.04.2018 «Про затвердження зразків документів, необхідних для вилучення, тимчасового вилучення паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, та журналу їх обліку», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.04.2018 за № 531/31983 (далі Наказ) затверджені зразки документів, необхідних для вилучення, тимчасового вилучення паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, та журналу їх обліку.

При цьому суд вважає за доцільне зауважити, що порядок застосування додатку «Дія», про який зазначив прокурор, регламентований Положенням про Єдиний державний вебпортал електронних послуг, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.122019 за № 1137 (далі Положення).

Відповідно до підпункту 11 пункту 5 Положення портал Дія виконує такі основні завдання, зокрема, формування засобами Порталу Дія електронних відображень інформації, що міститься в документах, які можуть пред`являтися (надаватися) особою через мобільний додаток Порталу Дія (Дія), та відображення іншої інформації про особу, що може бути отримана з національних електронних інформаційних ресурсів, інших інформаційно-комунікаційних систем, єдиних інформаційних систем та систем електронного документообігу.

Разом з тим, частиною першою статті 13 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» (далі Закон № 5492-VI) визначено, що документи, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру (далі - документи Реєстру), відповідно до їх функціонального призначення поділяються на: документи, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України та документи, що посвідчують особу та підтверджують її спеціальний статус.

Разом з тим, чинне кримінально-процесуальне законодавство України встановлює критерії, за яких документ може бути визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні. При цьому надані суду матеріали не містять відомостей, що паспорт громадянина України є предметом будь-якого кримінально караного діяння. Тому твердження клопотання в цій частині суд оцінює критично. Крім того, чинні нормативно-правові акти надають можливість вилучення, зокрема, паспорта громадянина України за умови його використання як знаряддя злочину, однак таке вилучення має бути здійснене з дотриманням визначеної процедури. Надані суду матеріали не свідчать про дотримання такої процедури. Також вилучення паспорта громадянина України має бути здійснене у разі поміщення відповідної особи під варту, однак у разі звільнення такої особи з-під варти паспорт громадянина України їй має бути повернутий. Окрім цього, з наведених вище нормативно-правових актів випливає, що документи в додатку «Дія» є лише цифровою версією їх оригіналів, а не альтернативою їм, відображають дані, які потрапляють до відповідних реєстрів при отриманні оригіналу документа.

З огляду на викладене, клопотання в частину накладення арешту на поспорт громалянина України не може бути задоволене.

Керуючись ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України,

постановив:

Клопотання слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в під час під час затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку ст. 208 КПК України, а саме:

-мобільний телефон чорного кольору марки Redmi 13 С, imei 1 НОМЕР_4 , imei 1 НОМЕР_5 , м.т. НОМЕР_6 , м.т. НОМЕР_7 ;

-ремінь зеленого кольору з металевою пластиною;

-гумові капці чорного кольору 43-го розміру;

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Згідно з ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1