Провадження №: 1-кс/755/3159/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" серпня 2025 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києві ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження № 0002789 від 26.08.2025 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно непрацевлаштованого, одруженого, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

установив:

Слідчий слідчого відділу Дніпровського управління поліції Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту у відношенні стосовно ОСОБА_4 .

Клопотання вмотивовано тим, що 26.08.2025 приблизно о 02 год. 02 хв. у ОСОБА_4 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння та знаходився біля будинку за адресою: АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме електроскутеру «AIMA A-700», який належить ОСОБА_6 .

З метою реалізації вказаного злочинного умислу, ОСОБА_4 підійшов до місця розташування електроскутеру, де зняв з себе футболку білого кольору та підійшов до останнього.

Так, ОСОБА_7 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, обравши метод підпалу, як спосіб пошкодження чужого майна, що є загально небезпечним способом, 26.08.2025 приблизно о 02 год. 03 хв., поклав футболку на передню частину елетроскутера та підпалив останню за допомогою стороннього джерела запалювання, після чого вогонь поширився на електроскутер та останній почав горіти.

Внаслідок вказаних протиправних умисних дій ОСОБА_4 відбулося загорання передньої частини електроскутера, яке в подальшому поширилось на весь електроскутер, в результаті чого останній був знищений, чим спричинено матеріальний збиток ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_4 , виконавши всі дії, які він вважав необхідними для пошкодження чужого майна шляхом підпалу, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, заливши електроскутер «AIMA A-700» горіти.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця; актом про пожежу; протоколом допиту потерпілого; протоколом перегляду відеозапису камер відеоспостереження системи «Безпечне місто»; протоколом особистого обшуку затриманого; іншими матеріалами кримінального провадження.

Так, 26 серпня 2025 року о 06 годині 00 хвилини (час фактичного затримання 05 годин 00 хвилин 26.08.2025) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КК України.

Надалі, 26.08.2025 слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві за погодженням з прокурором, у відповідності до вимог ст. 276-278 КПК України, письмово повідомлено ОСОБА_4 про підозру у вчиненні злочину, передбачено ч. 2 ст. 194 КК України, а саме в умисному пошкодженні чужого майна, вчиненому шляхом підпалу.

Мотивуючи клопотання щодо застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, запобіганню незаконно впливати на свідків та потерпілого, спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просив застосувати домашній арешт в нічний час доби, оскільки йому необхідно утримувати дружину та відшкодовувати потерпілому шкоду.

Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим відділом Дніпровського управління поліції Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002789, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.08.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

26 серпня 2025 року ОСОБА_4 о 05.00 годині було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

26 серпня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

В силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме - протоколами проведених слідчих дій, зокрема: протоколами допиту потерпілого та свідків; протоколом обшуку; актом про пожежу; іншими матеріалами в їх сукупності.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 194 КК України, належить до категорії тяжких злочинів.

На цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

На час розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний офіційно непрацевлаштований, має стійкі соціальні зв`язки, має зареєстроване місце проживання, є раніше не судимою особою.

Крім того, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Тому слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу є необхідним для запобігання встановленим ризикам.

Водночас, слідчий суддя вважає недоведеним заявлені органом досудового розслідування ризики здійснення незаконного впливу на свідків та потерпілого, перешкоджання кримінальному провадженню в інший спосіб, оскільки ці ризики не обґрунтовані та фактично зводиться до безпідставних припущень органу досудового розслідування.

Тому слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, є необхідним і достатнім для запобігання вказаним ризикам та забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

Враховуючи наведене, слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки та існуючим ризикам у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, що забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим клопотання слідчого підлягає задоволенню частково.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного відповідні обов`язки

З огляду на те, що до підозрюваного застосовується запобіжний захід у виді домашнього арешту, ОСОБА_4 підлягає негайному звільненню з-під варти в залі суду в порядку п. 3 ч. 3 ст. 202 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому в період часу з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також необхідності прибути до укриття чи бомбосховища.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Звільнити негайно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, у якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити до 26 жовтня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1