ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8407/24
провадження № 1-кс/753/2402/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , за участю: власника майна - ОСОБА_3 , прокурора - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000613 від 07.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

19.08.2025 до слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000613 від 07.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що у ВД Дарницького УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000613 від 07.04.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Кримінальне провадження №0000613 від 07.04.2024 розпочато за заявою ОСОБА_5 , який вважає, що на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1, з кадастровим номером :90:250:0004 має цільове призначення «02.01 Для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)», здійснюється незаконне будівництво.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 11.06.2024 у справі №753/8407/24 (провадження №1-кс/753/1785/24) задоволено клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва та накладено арешт на земельну ділянку із кадастровим номером :90:250:0004, площею 0,1 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, та на об`єкт незавершеного будівництва, що розміщений на ній, із забороною відчуження, розпорядження, користування та забороною проведення будь-яких будівельних робіт.

02.10.2024 представник заявника звернувся до суду із клопотанням про зняття арешту з майна.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 08.11.2024 року у справі №753/8407/24, його клопотання було задоволено частково, скасовано арешт в частині заборони проведення будівельних робіт, дозволивши виключно проведення робіт з влаштування гідроізоляції перекриття верхнього (останнього) поверху об`єкту незавершеного будівництва (влаштування поліетиленової плівки, рубероїду, армованої поліпропіленової плівки) та робіт із закриття прорізів зовнішніх дверей та отворів для вікон (поліетиленовою плівкою, дошками, руберойдом або листами металу).

В подальшому ОСОБА_3 отримав додаткові докази, які підтверджують відсутність події кримінального правопорушення, а саме висновок будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №833/10-2024 від 28.10.2024 року, який проведено ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз».

У відповідності до висновку експерта, за адресою: АДРЕСА_1, будується індивідуальний житловий будинок (садибного типу), його будівництво відповідає вимогам чинних нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, містобудівним умовам та обмеженням щодо: використання земельної ділянки за цільовим призначенням; граничнодопустимої висотності будинків, будівель та споруд; максимально допустимого відсотку забудови земельної ділянки; мінімально допустимих відстаней від об`єкта, що будується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови; охоронних зон об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що будується, до існуючих інженерних мереж.

14.02.2025 представник заявника повторно звернувся до суду із клопотанням про зняття арешту з майна.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 18.02.2025 року у справі №753/8407/24, у задоволенні його клопотання було відмовлено. Обґрунтовуючи відмову у задоволенні клопотання слідчий суддя посилається на те, що проводиться експертиза з питань землеустрою, яка призначена постановою дізнавача від 15.08.2024, досудове розслідування триває.

Наразі КНІДСЕ завершило проведення експертизи, яка була призначена постановою дізнавача від 15.08.2024 та направило висновок експертів від 03.06.2025 року за №10395/24-41 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи з питань землеустрою. Крім того, висновком цієї експертизи не підтверджено порушень вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності під час будівництва за адресою: АДРЕСА_1.

З огляду на викладене, заявник вважає, що відпала необхідність у накладенні арешту, а тому просить слідчого суддю скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 11.06.2024 року.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав викладених у ньому та просив його задовольнити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання про скасування арешту майна та зазначила, що земельна ділянка з кадастровим номером :90:250:0004 та об`єкт незавершеного будівництва, що розташований на ній, визнані речовим доказом у кримінальному провадженні №0000613 від 07.04.2024. Досудове розслідування триває, що підтверджується витягом з ЄРДР, у кримінальному провадженні 26.08.2025 надано вказівки дізнавачу, зокрема, щодо повторного проведення комплексної судової земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою, оскільки заявником та його представником не надається технічна документація на об`єкт будівництва. Дізнавачем неодноразово направлялися запити у порядку ст. 93 КПК України стороні заявника, які залишилися без реагування. Натомість заявник вже вкотре звертається до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, не даючи можливості провести експертизу, що на думку прокурора є зловживанням своїми правами та своїми діями перешкоджає проведенню досудового розслідування.

Заслухавши заявника та прокурора, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відділом дізнання Дарницького УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000613 від 07.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.04.2024 до Дарницького УП ГУНП у м. Києві надійшла заява від ОСОБА_5 щодо неправомірних дій з боку невідомих осіб за адресою: АДРЕСА_1 (ЄО 16461 від 06.04.2024 року).

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 11.06.2024 клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні задоволено та накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :90:250:0004, площею 0,1 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та об`єкт незавершеного будівництва, що розміщений на ній із забороною відчуження, розпорядження, користування та забороною проведення будь-яких будівельних робіт.

При розгляді клопотання про накладення арешту слідчим суддею з`ясовано, що прокурором доведено необхідність накладення арешту на майно, а також постановою дізнавача від 22.02.2024 вказна земельна ділянка та об`єкт незавершеного будівництва визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, слідчий суддя вважав, що зібрані та додані до клопотання документи свідчать, що на такому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речового доказу, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах власника майна та інших осіб від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Власником земельної ділянки з кадастровим номером :90:250:0004, площею 0,1 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Постановою дізнавача ВД Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 22.04.2024 земельну ділянку із кадастровим номером :90:250:0004, площею 0,1 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, та на об`єкт незавершеного будівництва, що розміщений на ній, визнано речовим доказом.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 08.11.2024 частково задоволено клопотання адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 11 червня 2024 року у справі № 753/8407/24 (провадження № 1-кс/753/1785/24) у кримінальному провадженні № 0000613 від 07 квітня 2024 року, на об`єкт незавершеного будівництва, розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :90:250:0004, площею 0,1 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 - в частині заборони проведення будівельних робіт, дозволивши виключно проведення робіт з влаштування гідроізоляції перекриття верхнього (останнього) поверху об`єкту незавершеного будівництва (влаштування поліетиленової плівки, рубероїду, армованої поліпропіленової плівки) та робіт із закриття прорізів зовнішніх дверей та отворів для вікон (поліетиленовою плівкою, дошками, руберойдом або листами металу).

Разом з тим, в іншій частині, арешт знято не було.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Отже, власник або володілець майна під час розгляду клопотання про скасування арешту майна повинен довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту клопотання вбачається, що в подальшому застосуванні заходу у вигляді арешту майна відпала потреба, а відомості висновків експертів свідчать про відсутність події кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на предмет доказування у кримінальному провадженні, в рамках якого накладався арешт, та беручи до уваги, що при арешті майна з метою забезпечення збереження речових доказів перевіряється лише доказове значення майна, на яке накладається арешт (ст. 98 КПК України), слідчий суддя дійшов висновку, що доводи клопотання про необґрунтованість та безпідставність застосування арешту не ґрунтуються на відповідних доказах, а накладений арешт на земельну ділянку є обґрунтованим, оскільки існують достатні підстави вважати, що арештоване майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

При накладенні арешту, слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на майно.

Таким чином, накладення арешту в даному кримінальному провадженні здійснено у відповідності з вимогами КПК України, з дотриманням справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту права власності особи, що відповідає вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону.

Доводи представника власника майна про відсутність ознак вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки на даній стадії слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Тобто слідчий суддя не вправі оцінювати докази, зокрема висновки експертів, з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що означені в ньому доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому застосуванні арешту відпала потреба.

Заявник не довів та не надав доказів які б спростовували обґрунтування обставинам встановленим слідчим суддею при накладенні арешту.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Посилання представника власника майна на наявність експертних висновків КНІДСЕ від 03.06.2025 за №10395/24-41 та ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз» від 28.10.2024 за №833/10-2024 не спростовують необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки самі по собі висновки не виключають можливості подальшої зміни доказової бази під час досудового розслідування, не усувають ризик відчуження об`єкта нерухомості, що має доказове значення, та не гарантують відсутності шкоди інтересам досудового розслідування у разі скасування арешту.

Крім того, наразі досудове розлідування триває та прокурором 26.08.2025 надано вказівки дізнавачу по матеріалам кримінального провадження №0000613, зокрема, повторно призначити експертизу з питань землеутрою та отримати відповідно до вимог КПК України проект будівельних робіт в оригіналі.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, оскільки існують підстави для подальшого збереження арешту майна.

При цьому слідчим суддею не встановлено, що даний захід кримінального провадження несе в собі надмірний тягар для особи, а відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

Слідчий суддя роз`яснює, що володілець майна не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція володільця майна буде підтверджуватися.

Керуючись статтями 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя-

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000613 від 07.04.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1