Провадження №1-кс/523/3694/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 року

Пересипський районний суд міста Одеси в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

секретаря - ОСОБА_2

за участю прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Одеській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000109 від 17.03.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою у відношенні

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, з середньою спеціальною освітою, заміжньої, офіційно не працевлаштованої, зі слів хворіє на гепатеріоз другого ступеню та потребує постійного прийому медикаментів, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимої,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.436-2 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Управління СБ України в Одеській області ОСОБА_6 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000109 від 17.03.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.436-2КК України, звернувся до Пересипського районного суду міста Одеси з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою у відношенні ОСОБА_5 .

Відповідно до даного клопотання, в період часу з 03.05.2024 по 09.06.2024, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , діючи умисно, маючи умисел на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій і бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді зниження обороноздатності України в умовах воєнного стану і збройної агресії Російської Федерації проти України, загрози її національній безпеці, знаходячись у невстановленому в ході досудового розслідування місці, використовуючи мобільний телефон марки «iPhone 11 Pro Max» з IMEI1: НОМЕР_1 та IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою НОМЕР_3 , будучи зареєстрованою в месенджері (сервісі для обміну голосовими, текстовими повідомленнями і медіафайлами) «Telegram», з ім`ям користувача « ОСОБА_7 », з ніком « ОСОБА_8 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 розповсюдила у месенджері «Telegram» в проросійських Telegram-каналах: « ОСОБА_9 » ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), « ІНФОРМАЦІЯ_4 » ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), « ІНФОРМАЦІЯ_6 » ( ІНФОРМАЦІЯ_7 « ІНФОРМАЦІЯ_8 » ( ІНФОРМАЦІЯ_9 та « ІНФОРМАЦІЯ_10 » ( ІНФОРМАЦІЯ_10 повідомлення, в яких міститься інформація про дати і місця проведення військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_11 заходів з оповіщення людських мобілізаційних ресурсів, що стали їй відомі за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, наступного змісту:

03.05.2024 о 22 год. 28 хв., поширено відомості наступного змісту (мовою оригіналу): «Добрый вечер, на завтра есть информация что будет блок пост именно в Светлом с 7 утра,( не знаю на какой остановке, но думаю что ближайшая к кургану) это тот что за Посёлочком, берегите себя!»;

12.05.2024 о 01 год. 12 хв., поширено відомості наступного змісту (мовою оригіналу): «Ходили по парадным на Марсельской стучали в двери, кто открыл того забрали»;

21.05.2024 о 09 год. 56 хв., поширено відомості наступного змісту (мовою оригіналу): «7 км блок пост останавливают всех, стоит бусик хюндай номера 1173, пакуют»;

02.06.2024 о 23 год. 26 хв., поширено відомості наступного змісту (мовою оригіналу): «В ЖК Радужном 22 полицаи с выключеными фарами актуально на сейчас. И на кругу Маршала Жукова Левитана тоже стоят»;

09.06.2024 о 00 год. 26 хв., поширено відомості наступного змісту (мовою оригіналу): «Доброй ночи, есть информация что завтра будут масштабные облавы с раннего утра на большом базаре если он будет работать в активном режиме, также облавы планируют по городу мужики сидите дома не лезьте на рожон к могилизаторам».

Відповідно до листа ІНФОРМАЦІЯ_12 № 943/7147 від 02.04.2025, за вказаними у повідомленнях ОСОБА_5 адресами і датами дійсно військовослужбовцями районних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки ІНФОРМАЦІЯ_12 проводились заходи з оповіщення людських мобілізаційних ресурсів, спільно з іншими силами оборони.

Розповсюдження інформації про місця проведення мобілізаційних заходів призведе до зменшення людських мобілізаційних ресурсів, внаслідок надання військовозобов`язаним інформації про місця оповіщення. Такі дії ставлять під загрозу обороноздатність держави.

Таким чином, громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України - перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань, за кваліфікуючими ознаками: перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України в особливий період.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що після початку повномасштабного збройного вторгнення російської федерації на територію України, однак не пізніше 01.05.2024 (більш точна дата та час органом досудового розслідування не встановлено), у громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, спрямований на поширення матеріалів, у яких міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році.

В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений поширення матеріалів, у яких міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, ОСОБА_5 в період часу з 01.05.2024 по 21.11.2024, знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, усвідомлюючи злочинність своїх дій, а також те, що зі змістом матеріалів, які вона розповсюджує в месенджері (сервісі для обміну голосовими, текстовими повідомленнями і медіафайлами) «Telegram», з ім`ям користувача « ОСОБА_7 », з ніком « ОСОБА_8 » за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 в проросійських Telegram-каналах: « ІНФОРМАЦІЯ_6 » ( ІНФОРМАЦІЯ_7 та « ІНФОРМАЦІЯ_13 » ( ІНФОРМАЦІЯ_14 може ознайомитися необмежена кількість осіб, використовуючи свій особистий мобільний телефон марки «iPhone 11 Pro Max» з IMEI1: НОМЕР_1 та IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою НОМЕР_3 , здійснила поширення публікацій, що є доступними для загального ознайомлення всіх користувачів месенджера «Telegram», зокрема, у яких міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, а саме:

01.05.2024 о 12 год. 14 хв., опублікувала коментар з текстом: «Одесситы, за окна простите. Но по другому, к сожалению, нельзя. Чем мы их сильнее закошмарим, тем быстрее город будет Россией»;

ІНФОРМАЦІЯ_15 о 21 год. 15 хв., опублікувала відео з текстом: «!Одесса посылает сигнал бедствия! Одесские подпольщики записали видеоролик, на котором призвали Россию поскорее освободить их город. Следует отметить, что многие из этих кадров были сделаны с риском если и не для жизни, то для свободы снимающих.Одесситы, родные, держитесь!Мы идем!»;

ІНФОРМАЦІЯ_16 о 20 год. 47 хв., опублікувала коментар з текстом: «Украинцы, люди проживающие на территории современной Украины.Для всех Вас наступила новая реальность.В чём она заключается?Вы и Ваши близкие будут предупреждены об атаках самым новым и самым мощным оружием, которое есть на вооружении российской армии.Об этом заявил Путин.Почему он это сделал?Дело в том, что утром 20 ноября (вчера) Россия через спецслужбы предупредила все страны (в том числе и Украину) об ответном ударе по объектам на территории Украины.Посольства США, Италии и многих других стран предупредили своих граждан, а также «закрылись» на это время.Однако власти Украины (Зеленский и другие) так не поступили - они вообще не предупредили Вас о возможной угрозе!Более того, ОСОБА_10 во время вчерашнего выступления, обвинил иностранные посольства в «создании паники»!Получается так, что иностранные посольства заботятся о своих гражданах, а Зеленский - нет!!!!Точно также он поступал с Вами в феврале 2022-го, когда он, зная об угрозах - не предупредил!«Боялся паники»,-так он объяснил тогда свою трусость и безответственность, ровно также он делает сейчас.В отличии от Зеленского, ОСОБА_11 говорит просто и ясно: «перед атакой - мы людей предупредим»!Вывод: слушаете Путина!Его не нужно любить.Слушать и слышать о предупреждениях - вот к чему я Вас призываю!Решать, конечно-же Вам!Выбор простой:жить или умереть!!Такая она, новая реальность!».

Згідно висновку експерта зонального експертного сектору Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Управління СБ України в Одеській області № 71/25 від 05.05.2025, за результатами проведення лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи, у записах (публікаціях), розміщених громадянкою України ОСОБА_5 , наявні висловлювання, у яких міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році.

Таким чином, громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 436-2 КК України - виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, глорифікації її учасників, за кваліфікуючими ознаками: поширення матеріалів, у яких міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році.

В подальшому, 17.06.2025 о 12 год. 40 хв. громадянку України ОСОБА_5 затримано в порядку 615 КПК України.

У зв`язку з наведеними фактичними обставинами, 17.06.2025 ОСОБА_5 оголошено про підозру та вручено повідомлення про підозру у вчиненні нею кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 2 ст. 436-2 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:

відповіддю на доручення з ВКІБ УСБУ в Одеській області;

відповіддю на запит з ІНФОРМАЦІЯ_12 ;

протоколом обшуку за адресою: АДРЕСА_1 від 17.06.2025;

протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 17.06.2025;

повідомленням про підозру від 17.06.2025;

висновком судової лінгвістичної експертизи (семантико-текстуальне дослідження писемного мовлення - індекс експертної спеціальності 1.4) експерта зонального експертного сектору ІСТЕ СБУ в УСБУ в Одеській області №71/25 від 05.05.2025,

іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, зазначивши при цьому, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, може переховуватися від органів досудового розслідування; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, у зв`язку з чим, просив задовольнити клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою.

Захисник та підозрювана заперечували проти клопотання, вважали, що ризики прокурором не доведені, просили застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту. При цьому, пояснили, що підозрювана лише перепостила інформацію, особисто її не формулювала, провину визнає та бажає співпрацювати зі слідством, за необхідності направити кошти на підтримку ЗСУ.

Суд, вислухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню на підставі наступного.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує ризики передбачені ст.177 КПК України, обставини передбачені ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання (за кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.436-2 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі), той факт, що підозрювана раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Фокс Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 (п. 32 справи), а також рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011, Суд зазначив (п. 175 справи), що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Таким чином, підстави обрання виключного запобіжного заходу підозрюваній є цілком обґрунтованими, а застосування менш суворого запобіжного заходу не забезпечить належного виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, які вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації нею таких дій.

При цьому, КПК України, не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак належить з`ясувати реальну можливість здійснити їх в майбутньому.

Переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Зазначений ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до восьми років.

Так, ОСОБА_5 на даній стадії досудового розслідування інкриміновано кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.436-2 КК України.

Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Зазначені обставини самі по собі можуть бути мотивом для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.06.2001 заява № 33977/96), де зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування, а також у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» (рішення від 25.04.2000 заява № 31315/96), відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Також у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

У зв`язку з чим, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування, здійснити виїзд на непідконтрольну Україні території Херсонської, Запорозької, Луганської, Донецької областей чи АР Крим, або за наявності паспорту громадянина України для виїзду за кордон, взагалі виїхати до іншої країни.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваної у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження.

Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Зазначений ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України та обґрунтовується тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії; що всі обставини вчинення кримінального правопорушення на даний час не встановлені.

Застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, може надати можливість підозрюваній вчинити зазначені дії з такими речами у кримінальному провадженні, з огляду на викладені обставини.

Ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що відповідно до передбаченої КПК процедури показання свідків отримуються спочатку на стадії досудового розслідування шляхом їх допиту слідчим чи прокурором, а згодом після направлення обвинувального акта до суду такі показання отримуються та перевіряються на стадії судового розгляду шляхом безпосереднього допиту особи в судовому засіданні (статті 23, 224, 352 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Тобто ризик впливу на свідків існує до моменту безпосереднього надання під час судового розгляду показань свідками, й тому заборона спілкуватися з певними особами як наслідок можливості ймовірного впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення показань учасників кримінального провадження, які мають доказову силу.

Враховуючи викладені обставини вчинення кримінального правопорушення, з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_5 може здійснювати вплив на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від наданих ними показань, тобто є наявним ризик незаконного впливу підозрюваною на таких осіб.

Таким чином, не будучи обмеженою у спілкуванні із свідками, ОСОБА_5 матиме можливість з метою уникнення кримінальної відповідальності сам або за допомогою третіх осіб впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Стосовно вказаного ризику (як підстави застосування запобіжного заходу, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК), слід зауважити, що застосування запобіжного заходу, який оптимально відповідає конкретним обставинам кримінального провадження, багато у чому визначається характером (властивостями вчиненого злочину), одним з важливіших серед яких є тяжкість пред`явленого обвинувачення. Необхідність врахування даного фактору зумовлена тим, що залежно від неї (тяжкості) залежить покарання, яке обвинувачений зобов`язаний буде понести (у разі визнання його винним). Зокрема, у п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України прямо вказано, що при оцінці відповідних ризиків (перелічених у ч. 1 ст. 177 КПК) слід враховувати й, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною в інкримінованому правопорушенні.

Вказане свідчить про наявність ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Взявши до уваги вище викладене, можна дійти висновку, що у разі обрання відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, це не забезпечить виконання нею як підозрюваною, а в майбутньому, вірогідно, й обвинуваченою, покладених на неї ст. 42 Кримінального процесуального кодексу процесуальних обов`язків, та вона матиме змогу вчиняти інші злочини.

Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слід врахувати такі обставини:

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Кожен з вищезазначених ризиків, знаходить своє підтвердження у зібраних матеріалах, які додані до клопотання та обґрунтовують доводи органів досудового розслідування та прокуратури.

Наявність же ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити одну чи кілька із наведених дій як другу складову підстави обрання запобіжного заходу, означає наявність даних, які свідчать про обґрунтовану ймовірність вчинення ним таких дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 511-550/0/4-13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Вказані дані, у своїй сукупності, свідчать про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Таким чином, на підставі наданих слідчому судді матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає, що на даний час більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109 - 114-2, 258 - 258-6, 260, 261, 437 - 442-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті - тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109 - 114-2, 258 - 258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437 - 442-1 КК України.

Також ч. 5 ст. 182 КПК України визначено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального злочину під час воєнного стану, що становить підвищену суспільну небезпеку, а також високий ступінь встановлених ризиків, слідчий суддя приходить до висновку, що лише застава в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб зможе забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків передбачених КПК.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 181, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою у відношенні ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.114-1, ч.2 ст.436-2 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком до 15.08.2025 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі - 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто станом на 01.01.2025 року - 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- прибувати до слідчого з визначеною періодичністю, а саме кожної середи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну до ГУ ДМС в Одеській області.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ст.182 ч.8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 15.08.2025 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя