Провадження №: 1-р/755/14/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ "30" квітня 2025 р.

Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ДУ «Харківська виправна колонія №43 в особі ОСОБА_3 про роз`яснення порядку виконання вироку,

ВСТАНОВИВ:

Дніпровського районного суду м. Києва надійшла вищезазначена заява, про роз`яснення порядку виконання вироку Дніпровського районного суду від 23.01.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років. В якому на підставі ст. 70 ч.4 КК України, шляхом часткового складання покарань з урахуванням вироку Дарницького районного суду м. Києва від 21.11.2024 року за сукупністю кримінальних правопорушень, остаточно визначено до відбуття 5 років 3 місяці позбавлення волі. Початок строку покарання рахувати з дня проголошення цього вироку, тобто з 23.01.2025 року. До набрання вироком суду законної сили запобіжний захід не обирався. 19 вересня 2024 року ОСОБА_4 затриманий на виконання ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 18.09.2024 року. У зв`язку з чим заявника виникло питання при виконанні вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 23.01.2025 року чи необхідно зарахувати в строк відбуття покарання час з 19.09.2024року по 23.01.2025року.

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явились, що не позбавляє суд можливості розглянути заяву без їх участі, враховуючи положення ч.5 ст.539 КПК України. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч.5 ст.124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Відповідно до ч.2 ст. 534 КПК України судові рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, підлягає безумовному виконанню.

Статтею 533 КПК України передбачено, що вирок або ухвала суду, які набрали законної сили, обов`язкові для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на свій території України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» від 06 вересня 2005 року, одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду. Відповідно до ст. 380 КПК України - якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. Зі змісту вказаної статті випливає, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання. Вказана стаття КПК України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи з аналізу вказаної норми, роз`ясненню підлягає суть прийнятого рішення, а не мотиви та підстави для його прийняття. При цьому, суд не має права змінювати зміст судового рішення та відомостей, викладених у ньому.

Зазначений вирок будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння, не містить.

Так, вироком Дніпровського районного суду міста Києва від 23.01.2025 року ОСОБА_4 призначено покарання у виді 5 років позбавлення волі, на підставі ч.4 ст. 70 КК України, шляхом часткового складання покарань з урахуванням вироку Дарницького районного суду м. Києва від 21.11.2024 року за сукупністю кримінальних правопорушень, остаточно призначено покарання у виді 5 років 3 місяців позбавлення волі. Початок строку покарання рахувати з дня проголошення цього вироку, тобто з 23.01.2025 року

Разом з цим, вироком Дарницького районного суду міста Києва від 21.11.2024 ОСОБА_4 у строк відбування покарання на підставі ч.5 ст. 72 зарахувано у строк тримання під вартою з 16.09.2024 року, що є днем затримання обвинуваченого до 20.11.2024 року включно.

Зміст вироку відповідає вимогам кримінального процесуального закону, вона викладена у ясній формі, чітко та послідовно, зрозумілими реченнями та не містить у собі труднощів для розуміння її точного змісту.

Як вбачається з тексту вироку суду від 23.01.2025 року, викладений загальновживаними словами, складений відповідно до вимог КПК України з посиланням на норми діючого кримінального процесуального законодавства, викладений чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння його точного змісту.

У заяві про роз`яснення рішення не зазначається, що саме в такому рішенні є не зрозумілим, у чому полягає незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань, як це впливає на реалізацію судового рішення тощо і фактично заявник вказує на незрозумілість виконання вказаного рішення.

Звертаючись до суду із вказаною заявою, заявник фактично просить роз`яснити не зміст прийнятого рішення, а саме виконання вказаного рішення, що не передбачено ст. 380 КПК України, але суд звертає увагу на те, що зазначене не є предметом роз`яснення рішення.

З огляду на наведене, судове рішення є зрозумілим, у зв`язку з чим, суд відмовляє в його роз`ясненні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 380 КПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви про роз`яснення порядку виконання вироку Дніпровського районного суду від 23.01.2025 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя