Справа № 461/805/25
Провадження № 1-кс/461/3571/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.08.2025 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові заяву адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_3 , про відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_6 від розгляду справи №461/805/25 у кримінальному провадженні № 0000265 від 12.03.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 332 КК України та ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 332 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

в провадженні судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_6 перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному 12.03.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000265, про обвинувачення ОСОБА_4 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.332 КК України, ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.332 КК України.

У підготовчому судовому засіданні 02 червня 2025 року захисником обвинуваченої ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_5 заявлено відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_6 від розгляду вказаного кримінального провадження.

Відповідно до письмових пояснень по суті заявленого відводу, заява про відвід обгрунтовується тим, що 02.06.2025 о 10 год 30 хв розпочалось підготовче судове засідання у справі № 461/805/25, під час якого, зокрема, розглядалося клопотання адвоката ОСОБА_8 , подане в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про повернення прокурору обвинувального акта у кримінальному провадженні N° 0000265 від 12.03.2024. Заслухавши адвоката ОСОБА_8 щодо суті клопотання про повернення обвинувального акта, а також думку інших учасників судового провадження щодо даного клопотання, об 11 год 13 хв суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_6 вийшла до нарадчої кімнати для ухвалення судового рішення за наслідком заявленого клопотання про повернення прокурору обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0000265 від 12.03.2024. Звертає увагу, що під час перебування судді Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_6 у нарадчій кімнаті, об 11 год 22 хв його помічниця, ОСОБА_9 , зателефонувала секретарю судді Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_6 - ОСОБА_10 з метою з`ясування приблизного часу очікування судді з нарадчої кімнати, а також з`ясувати як відбуватиметься під`єднання до відеоконференції, оскільки адвокат ОСОБА_5 приймав участь у вказаному судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Після уточнення інформації, об 11 год 23 хв секретар судді Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_6 - ОСОБА_10 передзвонила та повідомила, що суддя вийде з нарадчої кімнати приблизно через 5 хвилин, після чого буде розглядатися клопотання про скасування арешту майна, яке раніше надійшло до суду в межах даної справи. Об 11 год 26 хв суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_6 вийшла з нарадчої кімнати, після чого оголосила ухвалу, якою було відмовлено у задоволенні клопотання про повернення обвинувального акту. Вищевказане, на думку заявника, означає, що секретар судді фактично повідомила йому, адвокату ОСОБА_5 , через його помічницю, що суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_6 відмовить у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_8 про повернення обвинувального акту, оскільки, якби суддя планувала задовольнити вказане клопотання, вона не мала б повноважень розглядати клопотання про скасування арешту майна. Так, повідомлення секретаря судді про те, що після виходу судді з нарадчої кімнати буде розглядатися клопотання про скасування арешту майна, яке вже давно надійшло до суду, свідчить про те, що ще до офіційного проголошення судового рішення, як секретарю судді, так і стороні захисту стало відомо про фактичну позицію суду щодо результату розгляду клопотання про повернення обвинувального акту. Заявник вказує, що вказане дає підстави вважати, що особи, які не брали участі у прийнятті рішення, вже знали зміст майбутнього рішення або принаймні його резолютивну частину. Така ситуація, на думку заявника, свідчить про порушення принципу таємниці нарадчої кімнати, закріпленого як у Кримінальному процесуальному кодексі України, так і в Законі України «Про судоустрій і статус суддів». Таким чином, з огляду на наведені обставини, повідомлення секретарю судді про хід розгляду клопотань під час перебування судді у нарадчій кімнаті є прямим порушенням таємниці нарадчої кімнати, що є фундаментальною гарантією незалежності та неупередженості судового процесу. Таке порушення підриває довіру до об`єктивності судового розгляду, створює передумови для сумнівів у неупередженості судді ОСОБА_6 , а також порушує права сторін на справедливий судовий розгляд, гарантований Конституцією України та Кримінальним процесуальним кодексом.

В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_3 заяву про відвід підтримала. Проти розгляду заяви за відсутності захисника адвоката ОСОБА_5 не заперечила.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 заяву про відвід підтримав.

Заявник та інші учасники провадження в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, зокрема судом були вжиті заходи передбачені ст. 135 КПК України.

Прокурор ОСОБА_11 подав до суду клопотання про розгляд заяви про відвід за його відсутності.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечив проти проведення слухання справи за відсутності його захисника, який повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Від адвоката ОСОБА_12 надійшло клопотання про розгляд заяви про відвід за його відсутності та відсутності обвинуваченої ОСОБА_7 .

Згідно положень параграфу 6 глави 3 розділу 1 КПК України, неявка учасників процесу на розгляд заяви про відвід не є перешкодою для її розгляду.

Згідно статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Виходячи з наведеного, підстав для чергового відкладення розгляду справи або обставин які зумовлюють неможливість його проведення, внаслідок неявки учасників провадження не встановлено.

Заслухавши доводи часників провадження, дослідивши матеріали заяви про відвід судді, вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення заяви, приходжу до такого висновку.

Частинами 1, 2 статті 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.344 КПК України, питання про відвід вирішується судом відповідно до вимог ст.75-81 КПК України.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Дані гарантії закріплені в статтях 19, 129 Конституції України, нормами КПК України, ст. 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів", ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відвід судді є процесуальним інститутом, спрямованим на усунення слідчого судді, судді або присяжного від участі у кримінальному провадженні за умови існування обставин, що виключають їх участь у ньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, відвід може бути заявлений слідчому судді, судді або присяжному у кримінальному провадженні.

Стаття 75 КПК України передбачає вичерпний перелік недопустимості участі судді в кримінальному провадженні, зокрема стаття 76 КПК України передбачає вичерпний перелік обставин недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні, а саме якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно з частиною 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим. Для відводу необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Розглядаючи заяву захисника ОСОБА_5 про відвід, суд виходить з того, що особиста безсторонність суду презюмується, доки не надано доказів протилежного. При вирішенні того, чи є у сторони обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді. Але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

Разом з тим, звертаючись до суду із заявою про відвід судді ОСОБА_6 від участі у розгляді кримінального провадження заявник не навів передбачених законом достатніх підстав для відводу. Заявник стверджує про те, що суддею ОСОБА_6 порушено таємницю нарадчої кімнати покликаючись на те, що секретар судді повідомила його помічнику про те, що після виходу судді з нарадчої кімнати буде розглядатися клопотання про скасування арешту майна, яке вже давно надійшло до суду, що, на думку заявника свідчить про те, що ще до офіційного проголошення судового рішення, як секретарю судді, так і стороні захисту стало відомо про фактичну позицію суду щодо результату розгляду клопотання про повернення обвинувального акту. Однак заявником не доведено, що така інформація була надана секретарем судового засідання ОСОБА_10 та стала відома останній від головуючого судді ОСОБА_6 .

Судом доказів упередженості судді ОСОБА_6 при розгляді вищевказаного кримінального провадження не здобуто, а доводи, викладені в заяві про відвід судді, не дають підстав вважати, що суддя буде необ`єктивним чи упередженим при розгляді вищевказаної кримінальної справи. По суті доводи заявника є суб`єктивними, не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, та є лише припущеннями заявника.

Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та не упередженості під час розгляду заяви про відвід судді ОСОБА_6 не виявлено.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що заява про відвід судді не є вмотивованою, оскільки не містить достатніх, належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, що передбачені ст. 75 КПК України. Окрім того, не встановлено інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_6 , а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_3 , про відвід судді Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_6 від розгляду справи №461/805/25 у кримінальному провадженні № 0000265 від 12.03.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 332 КК України та ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 332 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 12 серпня 2025 року.

Суддя ОСОБА_13