УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Улан-Уде рф, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000056 від 21.01.2025, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за підозрою громадян України ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України

28.03.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

29.03.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 26.05.2025.

Посилаючись на встановлені в ході досудового розслідування обставини, з метою запобігання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які наразі продовжують існувати та не зменшилися, враховуючи відсутність підстав для зміни запобіжного заходу, особливу складність кримінального провадження, яке неможливо завершити до спливу дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий просив продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти клопотання у зв`язку з його невідповідністю норм КПК України, просив застосувати запобіжний захід на пов`язаний з триманням під вартою.

Крім того, захисним заявлено клопотання про взяття ним підозрюваного на поруки.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заперечення сторони захисту, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за підозрою громадян України ОСОБА_11 та ОСОБА_12 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, та за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України

28.03.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

29.03.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 26.05.2025.

Підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави стали наявність обґрунтованої підозри у вчиненню ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Слідчий у клопотанні посилається на особливу складність справи та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що наданий час не зменшилися та продовжують існувати.

Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом і зазначених у попередній ухвалі про тримання підозрюваного під вартою ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Так, під час судового розгляду слідчим суддею не встановлено відомостей про відсутність або зменшення ризиків, передбачених пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які слугували підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з доводів слідчого, які викладені у клопотанні, у кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих дій, у зв`язку з чим виникла необхідність продовжити строк тримання під вартою підозрюваного, а саме:

1) додатково допитати підозрюваних ОСОБА_11 та ОСОБА_7 щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та інших осіб, які можливо причетні до його вчинення, а також інших злочинів;

2) допитати ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_12 , щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та інших осіб, які можливо причетні до його вчинення, а також інших злочинів;

3) отримати результати виконання доручення оперативними працівниками щодо встановлення свідків, яким відомі обставини вчинення кримінального правопорушення та інших злочинів;

4) призначити експертизи вилучених та арештованих предметів, а саме: семантико-текстуальну експертизу писемного та усного мовлення, експертизу слідів рук (дактилоскопічна експертиза), біологічну експертизу (судову молекулярно-генетичну експертизу), судову вибухо-технічну експертизу, для повного та всебічного розслідування кримінального провадження;

5) провести огляди носіїв інформації, за результатом чого проаналізувати інформацію на наявність відомостей, що мають значення для кримінального провадження;

6) розсекретити матеріальні носії інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

7) за результатами проведення вказаних слідчих (розшукових) та процесуальних дій провести інші дії, які потребують тривалого часу;

8) виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Обставинами, що перешкоджали здійснити вказані процесуальні, слідчі (розшукові) дії у передбачений законом строк є особлива складність кримінального провадження, значний обсяг слідчих (розшукових) дій та умови воєнного стану, що ускладнюють здійснення досудового розслідування та збору доказів.

Результати проведення вищезазначених слідчих та інших процесуальних дій мають важливе значення для повного, всебічного, об`єктивного та неупередженого встановлення обставин, мотивів і мети вчинення злочинів, встановлення можливих інших співучасників кримінальних правопорушень, правильної кваліфікації діянь підозрюваних.

У зв`язку з викладеним, 13.05.2025 постановою Першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 21.01.2025 продовжено до трьох місяців, тобто до 28.06.2025.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи органу досудового розслідування про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими, відтак клопотання захисника про взяття на поруки задоволенню не підлягає.

У зв`язку з наведеним, клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим, слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 ЦПК України, наявність яких встановлена в судовому засіданні, які слугували підставою для застосування запобіжного заходу та на даний час не зменшилися й продовжують існувати.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Водночас, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, а саме у злочині, пов`язаному із застосуванням насильства або погрозою його застосування, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182-184, 186, 193-199 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про взяття ним підозрюваного на поруки - відмовити.

Клопотання слідчого - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави в межах строку досудового розслідування, тобто по 28 червня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1