ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/906/25 Справа № 204/3484/25 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7 (в режимі відеоконференції),

підозрюваного ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадження в залі суду в м. Дніпрі матеріали досудового розслідування №0000057 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 14 квітня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Широке Дніпропетровської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 14 квітня 2025 року, було задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС СВ УСБУ у Дніпропетровській області ОСОБА_9 , яке погоджене з прокурором Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000057 від 15.01.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 31 травня 2025 року, без визначення розміру застави.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, тому підозрювана з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, яке, відповідно до чинного законодавства, пов`язане із позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, слідчий суддя зазначив, що оскільки інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення вчинене проти основ національної безпеки України, розмір застави слідчий суддя не визначав, оскільки застосування застави не відповідатиме тяжкості та характеру вчиненого злочину.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, захисник ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову, якою обрати відносно підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, або визначити розмір застави.

Вважає, що ухвала є незаконною та такою що підлягає скасуванню.

На думку апелянта, слідчий суддя розглянув клопотання слідчого формально, а матеріали додані до клопотання дослідив поверхнево.

Вказує, що прокурором не доведено наявності існування ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя не врахував дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, працює, позитивно характеризується, має родину, на утриманні має батьків похилого віку.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 , підозрюваний ОСОБА_8 підтримали доводи апеляційної скарги сторони захисту, наполягали на її задоволенні.

Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту, просив ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши думки учасників судового процесу, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є запобіжні заходи.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Частина 2 статті 177 КПК України передбачає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Положеннями частини 1 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. Пункт 5 ч. 1 ст. 176 КПК України передбачає запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На думку колегії суддів, при обранні ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ці вимоги закону були дотримані.

Так, відповідно до наданих матеріалів, під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.114-1 КК України, при цьому обставини, що дають підстави підозрювати його у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення, підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя правильно встановив, що доводи поданого клопотання є обґрунтованими, а заявлені ризики об`єктивно існують і для їх запобігання необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Так, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання до 8 років позбавлення волі.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження допитано в якості свідків, які надали показання, що викривають протиправну діяльність підозрюваного, а тому остання може впливати на свідків, з метою спонукання змінити їх покази.

Ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що органом досудового розслідування на даний час виконано значний обсяг слідчих дій, що свідчать про те, що ОСОБА_8 у своїй протиправній діяльності діяв не самостійно, а за попередньою змовою групою осіб. ОСОБА_8 , перебуваючи на волі, може повідомити зазначених осіб, про його переслідування правоохоронними органами, а вказані особи можуть знищити або сховати предмети злочинної діяльності, які мають доказове значення для провадження.

Наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому ОСОБА_8 підозрюється, обгрунтовується фактом того, що в період запровадження в Україні режиму воєнного стану, підозрюваний ОСОБА_8 може продовжити вчиняти протиправну діяльність, яка спрямована на перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України територіальним центрам комплектування та соціальної підтримки щодо призову громадян на військову службу під час мобілізації в особливий період. Крім того, підозрюваний діяв з корисливих мотивів, що свідчить про те, що останній для отримання протиправної вигоди може продовжити вчиняти протиправну діяльність.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів дійшла висновку, що вони є обґрунтованими.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя врахував тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , вагомість наявних доказів вчинення ним інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним, а також те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину проти основ національної безпеки України.

Колегія суддів погоджується з тим, що слідчим суддею правильно встановлено, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цьому етапі досудового розслідування є виправдним за вказаних умов.

Суд апеляційної інстанції за результатами апеляційного розгляду вважає, що інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України і тримання підозрюваного під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Разом з цим доводи захисту щодо не застосування менш обтяжливого запобіжного заходу є частково слушними.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ орієнтує національні суди при прийнятті рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглянути альтернативні засоби забезпечення явки особи до суду. Так, у рішеннях у справі Цигоній проти України від 24.11.2011 та Третьяков проти України, ЄСПЛ встановив порушення п. 3 ст. 5 КЗПЛ у зв`язку з тим, що рішення суддів про застосування та продовження тримання під вартою не було розглянуто можливість застосування альтернативного заходу.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст. 114-1 КК України.

Однак, вказана норма закону не є імперативною та з огляду на дискреційні повноваження суду відповідно до яких, слідчий суддя, суд може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин, а тому враховуючи, дані про особу підозрюваного, який є неповнолітнім, має міцні соціальні зв`язки, навчається, умови попередньо обраного запобіжного заходу дотримувався, наведені обставини хоча і не нівелюють повністю встановлені ризики, проте зменшують ймовірність їх реалізації, а тому колегія суддів вважає за можливе визначити альтернативну заставу.

Положеннями п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах нездатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

При визначенні ОСОБА_8 розміру застави колегія суддів враховує, що підозрюваним вчинено тяжкий злочин проти основ національної безпеки України, за фактичних обставин наведених у підозрі ОСОБА_8 у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України в особливий період, вчинене за попередньою змовою групою осіб, а тому з урахуванням даних про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, має на утриманні батьків похилого віку, працює, позитивно характеризується, застава у розмірі 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, у даному випадку буде достатньою, а перспектива втрати такого грошового забезпечення у випадку порушення встановлених обмежень буде достатнім фактором, що виключає з його сторони спроби переховуватися від органів досудового розслідування та суду або продовження злочинної діяльності.

Колегія зауважує на тому, що метою застави має бути забезпечення процесуальних обов`язків і попередження ризиків, а не штрафна чи каральна функція.

У рішенні від 13 січня 2022 року у справі «Істоміна проти України» (Istomina V. Ukraine, заява № 23312/15) ЄСПЛ зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду.

Визначена сума застави не порушує принцип пропорційності та, з урахуванням майнового стану підозрюваної, не є явно непомірною для неї. Проте вона є значною та цілком здатною забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

При цьому, на даному етапі кримінального провадження вказані ризики не можуть бути усунуті у менш обтяжливий спосіб, ніж застосування вказаного виду запобіжного заходу.

Пунктом 2 та 4 ч. 1 ст. 409 КПК України встановлено, що підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність.

На підставі викладеного апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню, з постановленням нової ухвали, якою клопотання слідчого належить задовольнити частково, застосувавши до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, з альтернативною заставою у розмірі 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 183, 194, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 14 квітня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 31 травня 2025 року включно, без визначення застави, - скасувати.

Постановити нову, якою клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровській області майора юстиції ОСОБА_9 , яке погоджене з прокурором Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000057 від 15.01.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1 КК України, - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 31 травня 2025 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_8 , заставу у розмірі 400 (чотириста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 211 200 (один мільйон двісті одинадцять тисяч двісті) гривень, яку підозрюваний або інша фізична чи юридична особа може сплатити на депозитний рахунок Дніпровського апеляційного суду (отримувач коштів), , МФО 820172, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, поточний рахунок отримувача: UA1086699, та надати документи, що підтверджують сплату застави слідчому та прокурору.

У разі сплати суми застави, звільнити підозрюваного ОСОБА_8 з-під варти та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, до 31 травня 2025 року, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця перебування або навчання;

- не спілкуватися з іншими підозрюваними, потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4