Справа № 134/1584/24
У Х В А Л А

21 травня 2025 року с-ще Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Крижопіль в режимі відеоконференції кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

встановив:

В провадженні Крижопільського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

14 квітня 2025 року від свідка ОСОБА_7 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання, у якому він просив забезпечити його участь в судовому засіданні, призначеному на 10 год. 00 хв. 25 квітня 2025 року, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. В обґрунтування клопотання вказує, що на даний час він перебуває за кордоном (м. Кишинів Молдова) та не може прибути безпосередньо до приміщення Крижопільського районного суду Вінницької області для участі в судовому засіданні.

Судове засідання у даній справі, призначене на 10 год. 00 хв. 25 квітня 2025 року, було відкладено за клопотанням захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 на 10 год. 00 хв. 21 травня 2025 року.

В судовому засіданні 21 травня 2025 року прокурор заперечив проти допиту свідка ОСОБА_7 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, посилаючись на те, що свідком не надано доказів, що він дійсно перебуває за кордоном та не може з`явитися в судове засідання. Крім того, згідно рапорту працівника поліції ОСОБА_7 був призваний ІНФОРМАЦІЯ_1 на військову службу та на даний час перебуває в СЗЧ, інформації про перетин ним кордону не виявлено.

Також вказав, що стороною обвинувачення буде вжито заходів для забезпечення прибуття свідків в наступне судове засідання, оскільки з рапорту працівника поліції вбачається, що більшість свідків відсутні за місцем свого проживання, так як частина з них проходить військову службу, а частина перебуває в СЗЧ, тому необхідний час для встановлення їх місця перебування.

Сторона захисту вважає необхідним допитати свідка ОСОБА_7 в режимі відеоконференції, мотивуючи тим, що прокурор не забезпечує явку свідків, чим затягує розгляд кримінального провадження. ОСОБА_7 зареєструвався в системі «Електронний суд», тому його можливо ідентифікувати та направити йому пам`ятку про права та обов`язки.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 366 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 4-1) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми. Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. Учасник кримінального провадження подає клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія клопотання в той самий строк надсилається іншим учасникам кримінального провадження. Учасники кримінального провадження беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та кваліфікованого електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи. Допит свідка, потерпілого, спеціаліста може здійснюватися у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду, визначеному судом. У виключних випадках в умовах воєнного або надзвичайного стану суд має право допитати свідка, потерпілого в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у порядку, передбаченому частинами четвертою - шостою цієї статті. Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання. Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому поза територією юрисдикції суду та поза територією міста, в якому розташований суд, суд своєю ухвалою може доручити суду, на території юрисдикції якого перебуває така особа, здійснити дії, передбачені частиною сьомою цієї статті. Копія ухвали може бути надіслана електронною поштою, факсимільним або іншим засобом зв`язку. Суд, що отримав доручення, за погодженням із судом, що надав доручення, зобов`язаний у визначений в ухвалі строк організувати виконання зазначеного доручення.

Як вбачається зі змісту вищенаведених норм кримінального процесуального законодавства, для ухвалення судом рішення про здійснення дистанційного судового провадження за участю учасника кримінального провадження у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у разі, якщо такий учасник перебуває поза територією юрисдикції суду та поза територією міста, в якому розташований суд, необхідна наявність можливості виконання вимог статті 336 КПК України щодо ідентифікації особи як учасника процесу й інформування її про зміст та обсяг прав та обов`язків під час судового провадження судовим розпорядником або секретарем судового засідання іншого суду на території юрисдикції якого перебуває особа, яка клопоче про здійснення дистанційного провадження за її участю.

Зважаючи на те, що свідок ОСОБА_7 , з його слів, знаходиться за кордоном, тобто, поза територіальною юрисдикцією судів України, вимоги, передбачені ч. 7 ст. 336 КПК України, щодо вручення йому судовим розпорядником або секретарем судового засідання пам`ятки про процесуальні права, щодо перевірки документів, що посвідчують його особу, а також щодо перебування поряд з ним до закінчення судового засідання, не можуть бути виконані.

З огляду на викладене, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання свідка ОСОБА_7 про його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до ст. 327 КПК України, прибуття в суд свідків забезпечується стороною кримінального провадження, яка заявила клопотання про їх виклик. Суд сприяє сторонам кримінального провадження у забезпеченні явки свідків шляхом здійснення судового виклику.

В силу ч. 3 ст. 23 КПК України сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

Частиною 1 ст. 318 КПК України передбачено, що судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження серед іншого, є забезпечення швидкого розслідування та судового розгляду і згідно ст. 28 КПК України забезпечення судового провадження в розумні строки покладено на суд.

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості обвинувачених та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

Так, ухвалою суду від 25 вересня 2024 року кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, прийнято до провадження Крижопільського районного суду Вінницької області та призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Крижопільського районного суду Вінницької області.

На даний час, згідно встановленого обсягу та порядку дослідження доказів, триває судовий розгляд на стадії допиту свідків.

За цей час було допитано лише два свідка сторони обвинувачення. Суд сприяв стороні обвинувачення у забезпеченні явки свідків шляхом здійснення судового виклику, однак судові повістки повертаються до суду неврученими із відмітками на конвертах: «адресат відсутній за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, сторона обвинувачення тривалий час не забезпечує прибуття свідків у судове засідання для їх безпосереднього допиту, що призводить до неодноразового відкладення розгляду кримінального провадження та відповідно затягування розгляду справи.

Дотримання розумного строку розгляду провадження є елементом справедливого судового розгляду в розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої, кожен має право на доступ до правосуддя та на справедливий і відкритий розгляд його справи впродовж розумного строку.

Згідно із ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються судом, не можуть перевищувати граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

З огляду на викладене, з урахуванням принципів змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, які, на думку суду, не будуть порушені, оскільки стороною обвинувачення заявлено про необхідність допиту всіх свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування, однак їх прибуття в суд стороною обвинувачення не забезпечується, що призводить до затягування розгляду справи та не дозволяє суду здійснити розгляд кримінального провадження в розумні строки, суд вважає за необхідне встановити стороні обвинувачення строк для забезпечення прибуття свідків обвинувачення для їх безпосереднього допиту в судовому засіданні.

Керуючись ст. ст. 2, 23, 114, 318, 336, 369, 372 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання свідка ОСОБА_7 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - відмовити.

Встановити стороні обвинувачення двомісячний строк для забезпечення прибуття в судове засідання свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_7 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 для їх допиту до 21 липня 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя