УХВАЛА

12 травня 2025 року

м. Київ

справа № 303/10702/23

провадження № 51-7677 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду в складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання голови Закарпатського апеляційного суду щодо вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 квітня 2025 року для розгляду з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

Вказане подання надійшло до Верховного Суду для розгляду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Подання обґрунтовано тим, що в Закарпатському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для перегляду ухвали суду першої інстанції у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів для розподілу справи.

Учасників судового провадження було вчасно повідомлено про день та час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань від учасників не надійшло.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені у поданні доводи та заперечення прокурора, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

У ч. 3 ст. 34 КПК встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Із подання та матеріалів провадження вбачається, що Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалою від 04 квітня 2025 року задовольнив клопотання прокурора та продовжив обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням засобу електронного контролю (браслету); заборонив ОСОБА_5 залишати місце проживання; поклав на нього певні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК. Відмовив в задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт в певний час доби.

24 квітня 2025 року до Закарпатського апеляційного суду надійшли матеріали провадження з апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 квітня 2025 року.

Автоматизований розподіл судової справи між суддями 24 квітня 2025 року не відбувся, оскільки не вистачило потрібної кількості суддів.

Як убачається з матеріалів провадження, у судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду працює три судді: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Згідно зі звітом автоматизованого розподілу справ між суддями від 24 квітня 2025 року фактична чисельність суддів цього суду складає 7 суддів, з яких троє суддів із судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення і кожен з них вже брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, щовідповідно до ч. 1 ст. 76 КПК унеможливлює їх участь у розгляді кримінального провадження по суті і сформування складу суду для апеляційного розгляду.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Відповідно до абзацу 7 п. 3.3 Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями, прийнятими рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 22 квітня 2025 року: «У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу, резервного (запасного) судді до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу те резервних (запасних) суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».

У разі неможливості визначення судді-доповідача (головуючого судді) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України.

Із наведеного убачається, що в Закарпатському апеляційному суді неможливо утворити склад суду, а саме виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до яких розгляд кримінального провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Отже, так як у в Закарпатському апеляційному суді неможливо сформувати колегію суддів для розгляду зазначеного кримінального провадження, то колегія суддів вважає, що подання Закарпатського апеляційного суду необхідно задовольнити, а матеріали провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК, за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 квітня 2025 року направити із Закарпатського апеляційного суду для розгляду до Львівського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Керуючись статтею 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209, ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 квітня 2025 року направити із Закарпатського апеляційного суду до Львівського апеляційного суду для розгляду по суті.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3