Номер провадження 1-кс/754/2263/25
У Х В А Л А

Іменем України

27 червня 2025 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000248 від 25.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

24 червня 2025 року захисник ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження №0000248 від 25.10.2023 року, відповідно до ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року про накладення арешту на майно, а саме на земельну ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077 у АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), яка згідно з договором купівлі-продажу земельної ділянки, серія та номер: 1059 від 10.06.2021, видавник ПН КМНО ОСОБА_6 , була зареєстрована за ОСОБА_7 .

Зазначає про те, що у листопаді 2023 року прокурор Деснянської окружної прокуратури міста Києва звернувся до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на вищезазначену земельну ділянку, оскільки вона шахрайським шляхом, на підставі договору купівлі-продажу від 10.06.2021 року, зареєстрована за третьою особою. Арешт накладено з метою унеможливлення подальшого її відчуження іншими особами, а також ускладнення вирішення питання повернення земельної ділянки власнику.

Зазначає, що заявником та потерпілим у даному кримінальному провадженні є ОСОБА_5 і саме в його інтересах згаданий арешт і накладався.

На даний час, рішенням Деснянського районного суду міста Києва у справі №754/9656/24 від 24.02.2025 року, земельну ділянку з кадастровим номером :62:509:0077 витребувано з чужого незаконного володіння, право власності ОСОБА_5 на неї поновлено.

Таким чином, мета, з якою накладався арешт на земельну ділянку на даний час припинила своє існування, оскільки вказаний об`єкт нерухомого майна за рішенням суду повернуто законному власнику, а тому арешт підлягає скасуванню.

Захисник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, до початку судового розгляду від нього надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна без його участі, клопотання підтримав.

Особа, в інтересах якої подано клопотання - ОСОБА_5 ,. в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, жодних заяв та клопотань до суду не надсилав.

Вислухавши думку прокурора, яка не заперечувала проти розгляду клопотання за відсутністю вказаних осіб, слідчий суддя визнав за можливе проводити судове засідання за відсутності заявника та особи, в інтересах якої подано клопотання, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Прокурор в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотання захисника ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Перевіривши клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , заслухавши промову прокурора, дослідивши матеріали долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання захисника ОСОБА_4 про скасування арешту майна підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим відділом Деснянського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000248 від 25.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

09 листопада 2023 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва накладено арешт на земельну ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077 у АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000), яка згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки, серія та номер: 1059 від 10.06.2021, видавник ПН КМНО ОСОБА_6 , зареєстрована за ОСОБА_7 .

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва у справі №754/9656/24 від 24.02.2025 року, земельну ділянку з кадастровим номером :62:509:0077 витребувано з чужого незаконного володіння, право власності ОСОБА_5 на неї поновлено, проведено відповідну державну реєстрацію вказаного права.

Крім того, не дивлячись на те, що кримінальне провадження №0000248 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань ще 25.10.2023 року, повідомлення про підозру жодній особі не вручено, право власності на земельну ділянку зареєстроване за ОСОБА_5 , в інтересах якого і подавалось клопотання про арешт, отже на час розгляду клопотання про скасування арешту з майна відпала необхідність у його застосуванні, а подальше збереження арешту перешкоджатиме законному праву власника володіти та користуватися своїм майном, що суперечить вимогам закону.

Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України є розумність строків. В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатись між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. (Рішення у справі "АГОСЬ" проти Сполученого Королівства" від 24 жовтня 1986 року, серія А.№108, п.52).

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Відповідно до принципу диспозитивності кримінального провадження, його сторони є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Прокурор у судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотання з мотивів, наведених у ньому.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявником належним йому майном. Доводи, зазначені в клопотанні, на думку слідчого судді, є обґрунтованими, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

За таких підстав клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 174, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000248 від 25.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року, з земельної ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :62:509:0077 у АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1