ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 629/2726/23 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/818/381/25 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2025 року м. Харків

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

- головуючого судді ОСОБА_2 ,

- суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

- секретаря ОСОБА_5 ,

- прокурора ОСОБА_6 ,

- скаржника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.02.2025,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою відмовлено у відкритті провадження за скаргою потерпілого ОСОБА_7 по кримінальному провадженню №0000394 від 01.05.2023.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, приймаючи рішення про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_7 , слідчий суддя керувався положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України.

Не погодившись з постановленим процесуальним рішенням слідчого судді, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.02.2025 та постановити нову, якою задовольнити скаргу.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді не відповідає фактичним обставинам справи та вимогам КПК України.

Крім того ОСОБА_7 просить поновити строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, посилаючись на те, що в судовому засіданні участі не приймав.

Твердження апелянта, щодо поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження матеріалами судового провадження не спростовуються; причини пропуску процесуального строку, на які посилаються у клопотанні заявник є поважними, а тому строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.02.2025підлягає поновленню.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи ОСОБА_7 , який просив задовольнити апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти її задоволення, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

З матеріалів судового провадження вбачається, що 11.02.2025 ОСОБА_7 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської областізі скаргою, в якій просив поновити строки на звернення зі скаргою, скасувати відповідь про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_7 та ухвалою слідчого судді призначити у кримінальному провадженні №0000394 від 01.05.2023 за ч. 2 ст. 190 КК України, де останній є потерпілим, (правильної) повторної комісійної судово-почеркознавчої експертизи, після отримання висновків проведення комісійної, комплексної судово-медичної експертизи.

Слідчий суддя зазначив, що скарга ОСОБА_7 подана з порушенням вимог ст. 303, 304 КПК України, у відкритті провадження за скаргою в цілому необхідно відмовити.

Судова колегія не погоджується з даним висновком.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги обчислюється з дня отримання особою її копії.

Ч. 4 ст. 304 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, в провадженні СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000394 від 01.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

ОСОБА_7 є потерпілим в даному кримінальному провадженні.

Оскільки прокурором відмовлено в задоволенні заяви про проведення (правильної) повторної комісійної судово-почеркознавчої експертизи, після отримання висновків проведення комісійної, комплексної судово-медичної експертизипотерпілого ОСОБА_7 , то вказане рішення прокурора підлягає оскарженню під час досудового розслідування до слідчого судді.

Тому, висновок слідчого судді про те, що необхідно відмовити ОСОБА_8 у відкритті провадження є передчасним.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановлюється ухвала про скасування рішення слідчого чи прокурора, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.

Слідчий суддя не врахував, що згідно з положеннями ч.ч. 1, 6 ст. 9 КПК у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються основними цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Для вирішення питання щодо строку оскарження ухвали слідчого судді необхідно здійснити аналіз і тлумачення вказаних вище норм КПК з урахуванням вимог Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), рішень ЄСПЛ і Конституційного Суду України, норм КПК про загальні засади кримінального провадження.

Серед основних засад судочинства Конституція України визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на оскарження судового рішення.

Усталеною правовою позицією ЄСПЛ є те, що право на доступ до суду є елементом права на справедливий суд, гарантований ст. 6 Конвенції. У Рішенні «Голдер проти Об`єднаного Королівства», яке є основоположним у контексті тлумачення права на доступ до суду, ЄСПЛ зауважив, що «право доступу до правосуддя є однією з невід`ємних складових права, гарантованого п. 1 ст. 6. Це непоширювальне тлумачення, яке покладає нові зобов`язання на Договірні Держави: цей висновок ґрунтується на термінології першого речення п. 1 ст. 6, прочитаного в контексті даної статті, з урахуванням предмета та мети нормативного договору, яким є Конвенція, а також загальних принципів права» (п. 36).

У статті 24 КПК закріплено положення такої засади кримінального провадження, як забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Відповідно ж до ч. 1 цієї статті кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дії чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Оскільки, встановивши помилковість висновків суду першої інстанції, апеляційний суд позбавлений процесуальної можливості постановити судове рішення за скаргою ОСОБА_7 без розгляду його по суті слідчим суддею, а тому, за відсутності іншого законодавчо визначеного способу забезпечення виконання завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК України), колегія суддів застосовує найприйнятніший спосіб захисту порушеного права через відновлення процедури оцінки клопотання заявника слідчим суддею з точки зору можливості її прийняття.

Конституційний Суд України в Рішенні від 23.11.2018 № 10-р/2018 зазначив, що відповідно до принципу верховенства права держава має запровадити таку процедуру апеляційного перегляду справ, яка забезпечувала б ефективність права на судовий захист на цій стадії судового провадження, зокрема давала б можливість відновлювати порушені права і свободи та максимально запобігати негативним - індивідуальним наслідкам можливої судової помилки.

За наведених обставин, ухвала слідчого судді Богодухівського районного суду Харківської області від 20.02.2025 є передчасною і підлягає скасуванню, а матеріали за скаргою ОСОБА_7 підлягають поверненню для вирішення питання щодо можливості його розгляду за відсутності інших процесуальних перешкод.

Керуючись ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Поновити ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.02.2025

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 13.02.2025щодо відмови у відкритті провадження по скарзі скасувати, а матеріали кримінального провадження повернути до Лозівського міськрайонного суду Харківської області для відновлення процедури, передбаченої ст. 304-306 КПК України та вирішення питання щодо можливості розгляду скарги по суті за відсутності інших процесуальних перешкод.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді