У Х В А Л А

12.03.2025 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні об`єднаний обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002720 від 15.08.2024 та №0002782 від 22.08.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК України, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває об`єднаний обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002720 від 15.08.2024 та №0002782 від 22.08.2024 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК України.

12.03.2025 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання потерпілої ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28.08.2024 в частині належних останній грошових коштів в сумі 10000(десять тисяч) грн.. Клопотання мотивоване тим, що на даний час відпали будь-які підстави у накладенні арешту, оскільки ОСОБА_6 із моменту затримання не заперечувала, що вказані кошти належать потерпілій, розповіла про обставини вчинення кримінального правопорушення щодо останньої під час проведення із нею слідчих дій. Грошові кошти були детально оглянуті слідчим, переписані, тобто доказова база щодо ОСОБА_6 зібрана. Окрім цього, потерпіла ОСОБА_4 у своєму клопотанні зазначила, що судовий розгляд триває більше 6 місяців, і з урахуванням ситуації у державі, зокрема інфляції, належній їй кошти втрачають вартість.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 підтримала клопотання з підстав наведених у ньому та просила задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання потерпілої ОСОБА_4 та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачена ОСОБА_6 не заперечували проти задоволення клопотання потерпілої про скасування арешту майна в частині належних потерпілій грошових коштів.

Заслухавши думку прокурора, учасників процесу, дослідивши зміст клопотання та долучені до нього матеріали, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких зокрема віднесено арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто суд має право скасувати арешт майна лише з двох підстав, а саме у разі доведення існування обставин, які підтверджують, що арешт накладено необґрунтовано або в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає переліку обставин, за наявності яких суд може встановити такі підстави, однак логічне тлумачення відповідної норми свідчить, що, перевіряючи наявність першої підстави, суд повинен враховувати обставини, які існували на час накладення арешту, а наявність другої - з огляду на існуючі обставини на час розгляду клопотання про скасування арешту майна.

Така підстава як необґрунтованість накладеного арешту не передбачає оцінку та перегляд по суті постановленого судового рішення про накладення арешту. Кримінальний процесуальний кодекс України визначає процедуру такого перегляду - виключно в апеляційному порядку. У протилежному випадку це становило би порушення принципу остаточності судового рішення.

Обґрунтованість накладеного арешту може бути оцінена виключно з урахуванням обставин та доводів, які з тих чи інших причин не були предметом оцінки під час накладення арешту.

При цьому, відповідно до засади диспозитивності (ч. 3 ст. 26 КПК України), суд виходить тільки із тих обставин, на які посилаються учасники провадження. Саме на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту, покладається обов`язок довести те, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Окрім того, матеріали клопотання не містять доказів на підтвердження власника майна.

Суд вважає клопотання про скасування арешту передчасними, оскільки для вирішення даного питання необхідно дослідити обвинувальний акт та інші докази, які знаходяться в матеріалах, які зібранні на досудовому розслідуванні.

З огляду на те, що розгляд даного кримінального провадження перебуває на стадії лише початку судового розгляду, що унеможливлює дослідження доказів на даному етапі судового провадження та здійснення їх оцінки судом, суд вважає, що у задоволенні клопотання слід відмовити, роз`яснивши про право повторно звернутися до суду із заявою про скасування арешту майна під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 28, 131, 174, 372 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_4 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_7