Справа № 532/2212/24
Провадження № 1-кс/529/2/25
УХВАЛА

іменем України

13 лютого 2025 року слідчий суддя Диканського районного суду Полтавської області Петренко Л.Є., з участю секретаря с/з Звягольської В.А., скаржника ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність працівників відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою від 21.08.2024,

в с т а н о в и в :

25.09.2024 ОСОБА_1 звернувся до Кобеляцького районного суду Полтавської області із вищевказаною скаргою, у якій просить визнати незаконною працівників відділення поліції № 2 (м.Кобеляки) Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою від 21.08.2024 та зобов`язати внести заяву до ЄРДР і провести слідство.

Свою скаргу обґрунтовує тим, що 21.08.2024 він звернувся із заявою про злочин до начальника СБУ в Полтавській області. У заяві про злочин вказав, що при зверненні ним до нотаріуса Чернявського Ю. з метою переоформлення земельної ділянки нотаріус призначив сплатити 12 000 грн. Вважає, що вказана сума є значно завищеною і нотаріус займається здирництвом у Кобеляцькому районі. Заява від 21.08.2024 про злочин не внесена до ЄРДР, а йому направлена відповідь (лист) через місяць.

Також скаржником подано клопотання про поновлення пропущеного строку на оскарження, яка обгрунтована тим, що він отримав відповідь з поліції тільки 16.09.2024.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 17.10.2024 після задоволення самовідводів суддів Кобеляцького районного суду Полтавської області визначено підсудність розгляду скарги та скаргу ОСОБА_1 направлено до Диканського районного суду Полтавської області для розгляду.

Матеріали за скаргою надійшли на адресу Диканського районного суду Полтавської області 05.11.2024 та за результатами автоматичного розподілу визначено слідчого суддю Чуб К.В.

Ухвалою слідчого судді Чуб К.В. від 06.11.2024 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строка для звернення зі скаргою і скаргу повернуто скаржнику.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 16.12.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Скасовано ухвалу слідчого судді Диканського районного суду Полтавської області від 06.11.2024 та призначено новий розгляд в суді першої інстанції.

Матеріали за скаргою надійшли на адресу Диканського районного суду Полтавської області 29.01.2025 та за результатами автоматичного розподілу визначено слідчого суддю Петренко Л.Є.

В судовому засіданні, в режимі відеоконференції, ОСОБА_1 підтримав клопотання про поновлення пропущеного строку на подачу скарги, вказавши що отримав лист з поліції 16.09.2024 простим листом. Також підтримав подану скаргу, зазначивши, що заяву про злочин направив електронною поштою до СБУ Полтавської області, надалі, напевно, його заяву було перенаправлено до поліції. Відділення поліції не внесло заяву про злочин до ЄРДР з чим він не погоджується. Так приватний нотаріус, на його думку вчинив злочин, оскільки за переоформлення земельної ділянки попросив 12 тис грн, що є завеликою сумою. Просить зобов?язати внести відомості про злочин до ЄРДР та провести слідство з приводу обставин викладених у його заяві від 21.08.2024. Він особисто не звертався зі скаргою на дії нотаріуса до Міністерства юстиції, вважає, що усі дії повинен провести слідчий в рамках досудового розслідування.

Представник відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області в судове засідання не з?явився, надавши лист про розгляд скарги у відсутність представника.

Неявка суб`єкту оскарження відповідно до положень ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення скаржника, дослідивши клопотання про поновлення строку та матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається з матеріалів справи, заява про злочин датована ОСОБА_1 21.08.2024. З пояснень скаржника така заява направлена ним на адресу СБУ в Полтавській області електронною поштою.

Відповідь на вказану заяву про вчинення злочину за підписом начальника ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області направлена ОСОБА_2 за вих № від 04.09.2024. У вказаному листі зазначено про відсутність ознак вчинення адміністративного чи кримінального правопорушення.

Відповідно до копії поштового конверта, який доданий до скарги, мається поштового відмітка з датою надходження листа на пошту 13.09.2024.

Скарга до суду ОСОБА_1 подана 25.09.2024.

Вирішуючи питання про поновлення строку на звернення до суду слідчий суддя враховую положення ч.1 ст.24 КПК України, якою гарантовано право кожному на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи подане скаржником клопотання про поновлення процесуального строку та незначний проміжок пропущеного строку, з метою дотримання прав скаржника щодо доступу до правосуддя, слідчий суддя вважає, що строк на подання скарги пропущений з поважних причин та підлягає поновленню.

Щодо розгляду скарги по суті слідчий суддя вказує наступне

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч.4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

За вимогами ч.5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з норм Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I якого, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з положеннями п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК України.

При цьому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відомостей до ЄРДР.

Отже, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, що надійшли на адресу правоохоронного органу, а лише ті, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення саме кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18), у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також відповідна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається зі змісту поданої скаржником заяви про злочин від 21.08.2024, ОСОБА_1 вказує, що при зверненні ним до нотаріуса Чернявського Ю. в м.Кобеляки з метою переоформлення земельної ділянки нотаріус призначив сплатити за його послуги 12 000 грн. Вважає, що вказана сума є значно завищеною і нотаріус займається здирництвом та самоуправством.

Відповідно до листа начальника ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, який направлено ОСОБА_2 за вих № від 04.09.2024 вказано, що заява про злочин розглянута, проведена повна, всебічна, обєктивна перевірка та встановлено, що у даному випадку відсутні ознаки вчинення адміністративного чи кримінального правопорушення.

Отже, встановлено, що відомості, викладені у зазначеній заяві від 21.08.2024 про вчинення кримінального правопорушення, до ЄРДР не внесено.

Згідно з ч.1 ст.11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Як вбачається зі змісту заяви про вчинення злочину від 21.08.2024, ОСОБА_1 не зазначає конкретних обставин, які б свідчили про ймовірне вчинення приватним нотаріусом ОСОБА_3 кримінального правопорушення, в тому числі передбаченого ст.356 КК України самоправство (тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника).

Разом з тим державне регулювання нотаріальної діяльності закріплене в Законі України «Про нотаріат», де у ч.2 ст.2-1 зазначено, що контроль за організацією нотаріату, перевірка організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства здійснюються Міністерством юстиції України та його територіальними органами.

Частиною 1 статті 31 Закону України «Про нотаріат» визначено, що приватні нотаріуси за вчинення нотаріальних дій справляють плату, розмір якої визначається за домовленістю між нотаріусом та фізичною або юридичною особою. Аналогічна норма закріплена і у Главі 16 ч.3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції від 22.02.2012 № 296/5.

З огляду на викладені положення чинного законодавства України, зазначені правові висновки Верховного суду, слідчий суддя приходить до висновку, що зазначені в заяві ОСОБА_1 про злочин обставини свідчать про його незгоду з розміром плати за вчинення приватним нотаріусом нотаріальних дій, що в сукупності не містить достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів щодо наявності ознак об`єктивної сторони кримінального правопорушення та слугували б підставою для їх внесення до ЄРДР, відповідно до ст.214 КПК України.

Відповідно до ст.307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу і така ухвала може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Керуючись статтями 214, 303, 307, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подачу скаргу.

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні скарги на бездіяльність працівників відділення поліції № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за заявою від 21.08.2024.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Л.Є. Петренко