Справа №573/103/25
Номер провадження 1-кп/573/49/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді: ОСОБА_1 ,

з участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

потерпілої: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 10 січня 2025 за № 0000004 по обвинуваченню

ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця та зареєстрованого в АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , із повною середньою освітою, не працюючого, неодруженого, на обліку у лікарів психіатра та нарколога не перебуваючого, не особа з інвалідністю, згідно ст. 89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У ході досудового розслідування встановлено, що 08.01.2025 ОСОБА_4 вирішив піти у гості до свого знайомого з метою вживання алкогольних напоїв, маючи з собою пляшку горілки, але не маючи продуктів харчування, в той час в останнього виник умисел взяти їх у своєї сестри ОСОБА_5 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

Цього ж дня, близько 16:00 год. ОСОБА_4 прийшов до домогосподарства за ОСОБА_5 , яка проживає за вище вказаною адресою, де почав стукати до вхідної калітки зі сторони присадибної ділянки. В подальшому, так як ніхто но відчинив, у ОСОБА_4 виник умисел спрямований на незаконне проникнення до житла ОСОБА_5 .

Реалізуючи свій злочинний умисел на порушення недоторканності житла, а саме на незаконне проникнення до іншого володіння особи, ОСОБА_4 08.01.2025 близько 16:00 год., всупереч волі володільця ОСОБА_5 та без її дозволу, за відсутності визначених законом підстав та в порушення встановленого законом порядку, за відсутності будь-яких причин для порушення недоторканості житла, діючи умисно, незаконно, протиправно відчинив вхідні двері до приміщення літньої кухні яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , які були зачинені на навісний замок, в результаті чого зірвав замок та ввійшов до приміщення літньої кухні, тим самим проник до її приміщення, чим грубо порушив ст. 30 Конституції У країни, відповідно до якої не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи.

Таким чином, своїми умисними, протиправними діями, які виразилися в незаконному проникненні до приміщення літньої кухні розташованої за адресою: АДРЕСА_3 володільцем якої являється ОСОБА_5 , ОСОБА_4 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 162 КК з прямим умислом.

У підготовчому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням із потерпілою ОСОБА_5 , яка не має до нього претензій.

У підготовчому засіданні потерпіла ОСОБА_5 не заперечувала проти звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, оскільки між ними відбулось примирення. Претензій матеріального чи морального характеру до обвинуваченого не має, про що надала суду відповідну заяву про примирення.

Прокурор ОСОБА_3 проти звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілою ОСОБА_5 та закриттям кримінального провадження відносно обвинуваченого не заперечував.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає, що клопотання про закриття кримінального провадження і звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням винного з потерпілим підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 46 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», примирення винної особи з потерпілим належить розуміти як акт прощення її ним в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів. Умовою звільнення особи (обвинуваченого, підсудного) від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням із потерпілим (ст. 46 КК) є вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди. За наявності передбачених у ст. 46 КК України підстав, звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Судом встановлено, що в діях ОСОБА_4 вбачається склад кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, яке відноситься до кримінального провадження у формі приватного обвинувачення, обтяжуючі обставини, що викладені в диспозиції зазначеної статті, відсутні.

Крім цього, наявні підстави звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, передбачені ст. 46 КК України, оскільки з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_4 згідно ст. 89 КК України раніше не судимий, примирився із потерпілою, яка претензій морального чи матеріального характеру до нього не має.

Пунктом 2 частини 3 статті 314 КПК України визначено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 2 статті 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до частин 1 та 4 статті 286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно із ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Потерпіла ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 відповідно до вимог ст. 285 та ст. 286 КПК України погодили звільнення від кримінальної відповідальності із вказаних вище підстав.

Під час з`ясування питання щодо визнання обвинуваченим вини у вчиненні інкримінованого йому проступку, останній вину визнав, примирився із потерпілою, яка не має жодних претензій до обвинуваченого.

З врахуванням наведеного вище, суд приходить до переконання, що ОСОБА_4 можливо звільнити від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням винного з потерпілою та закрити провадження в справі.

Процесуальні витрати, речові докази та цивільний позов у провадженні відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 46 КК України, ст. ст. 284-286, 288, 314, 372 Кримінального процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_6 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, у зв`язку з примиренням винного із потерпілою на підставі ст. 46 КК України.

Закрити кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 10 січня 2025 за № 0000004 відносно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 162 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя