ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.11.2024 слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 26.09.2024 за №756/12020/24 у кримінальному провадженні №0001663,

в с т а н о в и в:

До Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 26.09.2024 за №756/12020/24 у кримінальному провадженні №0001663.

У судове засідання представник власника майна не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. При цьому, до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про залишення без розгляду вказаного клопотання.

Уповноважений прокурор Оболонської окружної прокуратури м. Києва у кримінальному провадженні №0001663 в судове засіданні не з`явився. При цьому, до суду надійшла заява прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 , зі змісту якої, а також долучених на її обгрунтування документів, вбачається, що 08.11.2024 обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001663 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скеровано до суду, на підтвердження цього долучив відповідний супровідний лист з відміткою суду.

У відповідності до положень ст. 26 цього Кодексу сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали судового провадження, долучені прокурором до матеріалів клопотання документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження, серед іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з положеннями п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені процедурою, визначеною кримінальним процесуальним законом.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В той же час, відповідно до вимог КПК України умовою звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна є наявність відповідної стадії кримінального провадження, а саме стадії досудового розслідування.

Пунктом 5 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 283 цього Кодексу однією з форм закінчення досудового розслідування є, серед іншого, звернення до суду з обвинувальним актом.

З аналізу зазначених норм кримінального процесуального законодавства вбачається, що клопотання про скасування арешту майна розглядаються слідчим суддею лише під час досудового розслідування.

При дослідженні матеріалів судового провадження слідчим суддею встановлено, що відповідно до супровідного листа від 08.11.2024 №37-6965-24 обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001663 від 22.05.2024 стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скеровано до суду, що свідчить про закінчення стадії досудового розслідування станом на час розгляду клопотання, а відтак у слідчого судді відсутні повноваження для розгляду клопотання про скасування арешту майна, належного ОСОБА_4 , накладеного в межак кримінального провадження №0001663.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

До початку розгляду слідчим суддею вказаного клопотання адвокат ОСОБА_3 подала до суду заяву про залишення поданого нею клопотання без розгляду, що фактично свідчить про відмову від вимог клопотання.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Керуючись статтями 7, 9, 22, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1