Справа № 953/3833/23
н/п 1-кс/953/9010/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" грудня 2024 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000058 від 15.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, -

за участю сторін :

заявника ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадження судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 10.12.2024, надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000058 від 15.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

В обґрунтування заявленого відводу ОСОБА_3 послався на існування обставин, які викликають сумніви у неупередженості судді, що є на його думку підставою для відводу відповідно до ст. 75 КПК України. Зазначив, що суддею неодноразово 26.05.2024, 14.06.2024, 08.11.2024 як слідчим суддею приймались рішення про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000058 від 15.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України. Дані ухвали ґрунтуються на припущеннях слідчого. Доказів отриманих травм ОСОБА_5 слідчим та прокурором не надано. Слідчим суддею не взято до уваги частину доказів, оскільки вони суперечать версії звинувачення. На думку заявника дані обставини викликають сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 .

Заявник ОСОБА_3 у судовому засідання просив заяву про відвід слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000058 від 15.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України задовольнити.

Прокурор Харківської обласної прокуратури ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, про час та місце судового розгляду повідомлена належним чином.

Слідчий суддя ОСОБА_4 , якому заявлено відвід, зазначив про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід, передбачених ст. 75 КПК України.

Розглянувши заяву про відвід, заслухавши думку учасників кримінального провадження, суддя приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 розглядається клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000058 від 15.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, яке надійшло у провадження 06.12.2024 року.

10.12.2024 року під час розгляду клопотання ОСОБА_3 заявлено відвід головуючому слідчому судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід (ст. 80 КПК).

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75 КПК України. За змістом заяви про відвід ОСОБА_3 як на підставу для відводу посилається на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК (наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді).

Оцінивши наведені підстави для відводу слідчого судді ОСОБА_4 суддя не знаходить підстав для його задоволення.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Критерії, за якими можна визначити чи є суд, що розглядає справу об`єктивним та неупередженим розроблені усталеною судовою практикою ЄСПЛ.

Так, у рішенні ЄСПЛ «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року, зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 Рішення).

Також, у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року ЄСПЛ прийшов до висновку, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Необхідно зазначити, що сумнів у незаінтересованості та неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Незалежність і об`єктивність судді в кожному кримінальному провадженні забезпечується, серед іншого, закріпленням чіткого переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням судді чи висловленою публічно думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства - nemo iudex in causa sua (ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких заявника не влаштовує.

У своїй заяві ОСОБА_3 , як на підставу відводу слідчого судді, посилається на те, що головуючим слідчим суддею, після отримання клопотання про скасування арешту майна було неодноразово постановлено рішення, яким відмовлялось у його задоволенні.

На переконання судді, в даному конкретному випадку не встановлено жодної обставини, підтвердженої належними і допустимими доказами, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 , як судді при розгляді клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000058 від 15.01.2023.

Оцінюючи зазначені доводи з точки зору наявності підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_4 , вважаю за необхідне зазначити, що, такі доводи фактично зводяться до незгоди з прийнятим судовим рішенням, будуються виключно на власних суб`єктивних міркуваннях про існування обставин, які викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді, не підтверджені жодними належними і допустимими доказами.

Твердження зазначені у заяві про відвід об`єктивно не підтверджуються, а містять лише суб`єктивну, власну оцінку. Доказів, які б свідчили про необ`єктивність та упередженість слідчого судді, судом не встановлено.

Отже, оскільки заявлений відвід слідчому судді ОСОБА_4 , не містить викладу обставин, підтверджених відповідними доказами, які б свідчили про наявність підстав, передбачених ст. 75 КПК України, та обґрунтованих доводів про його заінтересованість чи упередженість, суддя приходить до висновку, що у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 75, 80-81, 309, 372 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від розгляду клопотання про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000058 від 15.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту проголошення.

СУДДЯ: ОСОБА_1