Справа № 496/830/25
Провадження № 1-кс/496/323/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду місті Біляївка матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

17 лютого 2025 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, мотивоване тим, що слідчим ОСОБА_4 проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеному до ЄРДР за № 0000112 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч 3 ст. 332 КК України. Ухвалою слідчого судді накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме повістка на ім`я ОСОБА_5 , картка обстеження та медичного огляду, на ім`я ОСОБА_5 від 31.05.2023 р., медична довідка від 16.05.2023, консультативний висновок спеціаліста від 13.06.2023 р., висновок лікаря від 04.07.2023 №1487, всі документи на 1 аркуші на імя ОСОБА_5 поміщені та упаковані в сейф-пакет №ICRO 163452, та належним чином упаковано; мобільний телефон марки ХІОМІ, який поміщено в спеціальний сейф-пакет номер ІСRO163450; грошові кошти на загальну суму 20 520 (двадцять тисяч п`ятсот двадцять) гривень які поміщено до сейф-пакету з номером СRO163451 та надійно упаковано.

Як свідчать матеріали кримінальної справи, відносно ОСОБА_5 кримінальне провадження органом досудового слідства не здійснюється та йому не повідомлялось про підозру про вчинення будь-яких кримінальних правопорушень, передбачених КК України. ОСОБА_5 також не є обвинуваченим або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Враховуючи, що з майно, на яке накладено арешт, не визнано по кримінальній справі речовим доказом, заявниця вважає, що на сьогодні відсутня потреба в перебуванні майна під арештом і останній підлягає скасуванню.

Заявниця, яку було належним чином повідомлено про час та місце розгляду клопотання, до судового засідання не прибула.

Слідчий та прокурор, яких було належним чином повідомлено про час та місце розгляду клопотання, до судового засідання не прибули.

Слідчий надав заяву, у якій заперечував проти скасування арешту майна у зв`язку з тим, що арештоване майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та має доказове значення.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна/власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Заявниця звернулася до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, однак не долучила до клопотання доказів того, що дійсно є власником арештованого майна. Також суду не надано належних документів на підтвердження повноважень представника власника майна.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимогст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клоптання слід повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.170-175 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1