Справа № 307/900/25
Провадження №1-кс/307/160/25
У Х В А Л А
про арешт тимчасово вилученого майна
18 березня 2025 року м. Тячів
Слідчий суддя Тячівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна,
в с т а н о в и л а:
В обґрунтування вказаного клопотання зазначив, що до Тячівського РВП надійшла заява і повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та інші події за зверненням лісничого Брадульського лісництва ОСОБА_5 щодо самовільної рубки дерев породи «Ялина» в кварталі 28/66 Брадульського лісництва, яким встановлено, що нанесена шкода становить 101 570,95 грн. та вказану самовільну рубку скоїли ОСОБА_6 та ОСОБА_7
Згідно акту № 4 огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства у кварталі № 28 виділу № 66 Брадульського лісництва Брустурянського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» та обрахунку розміру шкоди заподіяної лісу, згідно додатку 1 до постанови КМУ від 23 липня 2008 р № 665 з урахуванням індексації, сума шкоди складає 101 570,95 гривень.
На підставі ухвали слідчого судді від 17 березня 2025 року був проведений обшуку дворогосподарства, житла та надвірних господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 , у якому проживає ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено: бензопилу марки «STIHL», моделі «MS 260» та пластмасовий клин червоного кольору.
17 березня 2025 року слідчим СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 вилучене в ході обшуку майно визнано речовими доказами.
З метою забезпечення збереження речових доказів, а саме запобігання можливості приховання, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, виникла необхідність у арешті вилученого майна.
Під час розгляду клопотання прокурор ОСОБА_3 в обґрунтування вказаного клопотання посилався на викладені у ньому обставини.
Власник майна ОСОБА_8 повідомлявся про розгляд клопотання, але у судове засідання не прибув без повідомлення причин, однак його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши обставини клопотання, слідчий суддя дійшла висновку про задоволення вказаного клопотання про арешт майна з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, зокрема, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п. 1) ч. 2 цієї статті КПК України арешт майна допускається серед іншого з метою забезпечення збереження речових доказів.
За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено серед іншого: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження, зокрема, третіми особами таким майном.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Із зазначеного клопотання про арешт майна видно, що воно відповідає вимогам ст. 171 КПК України та подано у строк, встановлений ч. 5 ст. 171 КПК України (а. с. 1- 3).
Із ухвали слідчого судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 14 березня 2025 року видно, що слідчому СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 надано дозвіл на проведення обшуку дворогосподарства, житла та надвірних господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 , у якому проживає ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яке перебуває у його володінні та користуванні, з метою виявлення та вилучення речових доказів, а саме, бензопили марки «STIHL» моделі «MS 180» ( а. с. 5- 7).
Із протоколу обшуку від 17 березня 2024 року, проведеного у присутності двох понятих відомо, що під час обшуку було виявлено та вилучено бензопилу марки «STIHL», моделі «MS 260» та пластмасовий клин червоного кольору (а. с. 8, 9).
17 березня 2025 року, слідчим СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , вилучене майно визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні (а. с. 10).
Ураховуючи наведене, а також те, що слідчим було доведено наявність підстав, передбачених КПК України, для накладання арешту на вказане майно, оскільки вони є речовими доказами, відтак для запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження необхідно накласти арешт на вказане майно.
Також, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до частин 4 та 5 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, постановляє ухвалу, в якій зазначає:
1) перелік майна, на яке накладено арешт;
2) підстави застосування арешту майна;
3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення;
4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно;
5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
Керуючись ст. ст. 371, 372, 376 КПК України,
Клопотання слідчого СВ Тячівського РВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити повністю.
Копію ухвали негайно після її оголошення вручити прокурору ОСОБА_3 та не пізніше наступного дня після її постановлення надіслати власнику майна - ОСОБА_8 .
Роз`яснити положення, що закріплені в ч.1 ст. 174 КПК України, відповідно до яких арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано, і може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали буде складено та оголошено 21 березня 2025 року о 16 год. 45 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1