Справа № 381/1351/23
Провадження № 1-кп/362/282/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2024 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Василькові клопотання сторони захисту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 серпня 2022 року за № 0000190, щодо

ОСОБА_3 та

ОСОБА_4

за обвинуваченням у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України.

У судове засідання прибули:

прокурор ОСОБА_5 ;

обвинувачений ОСОБА_3 ;

обвинувачений ОСОБА_4 ;

захисник ОСОБА_6 ;

захисник ОСОБА_7 .

Суд установив:

У судовому засіданні захисник ОСОБА_8 заявив клопотання про зміну застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу з застави на особисте зобов`язання. Клопотання обґрунтоване тим, що з моменту внесення застави відповідно до ухвали слідчого судді від 19 жовтня 2022 року ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави. Захисник наголошує, що своєю процесуальною поведінкою під час досудового розслідування та судового розгляду ОСОБА_3 підтвердив, що здатний сумлінно виконувати передбачені КПК України обов`язки.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та інші учасники судового провадження з боку сторони захисту підтримали вказане клопотання.

Прокурор при розгляді даного клопотання поклалась на розсуд суду.

Так, відповідно до частини 1 статті 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування , клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно з частиною 4 цієї ж статті слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

За приписами статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з частиною 1 статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.

Доречно зазначити, що відповідні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний чи обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При цьому відповідно до статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Суд установив, що під час досудового розслідування слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ухвалою від 19 жовтня 2022 року застосував до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначив йому заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 125 000,00 грн. У разі внесення застави слідчий суддя поклав на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

У зазначеній ухвалі слідчий суддя констатував обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, та наявність передбачених частиною 1 статті 177 КПК України ризиків.

Цього ж дня, тобто 19 жовтня 2022 року, заставодавцем ОСОБА_9 внесено заставу в зазначеному в ухвалі розмірі.

Відповідно до абзацу третього частини 4 статті 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Враховуючи стадію судового провадження, тяжкість інкримінованого правопорушення, суд дійшов висновку про те, що у даному випадку такий запобіжний захід, як застава, є саме тим запобіжним заходом, який в змозі забезпечити уникненню ризиків передбачених, статтею 177 КПК України, а тому не вбачає підстав для задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу.

Також у судовому засіданні захисник ОСОБА_8 заявив клопотання про повернення ОСОБА_9 вилученого в останнього належного йому мобільного телефону.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та інші учасники судового провадження з боку сторони захисту підтримали вказане клопотання.

Прокурор проти задоволення даного клопотання заперечила.

Крім того, в судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 в інтересах власника майна ОСОБА_10 заявив клопотання про повернення майна, а саме вилучених під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 грошових коштів.

У судовому засіданні учасники судового провадження з боку сторони захисту підтримали вказане клопотання.

Прокурор проти задоволення даного клопотання частково заперечила та зазначила, що у разі висновку суду про наявність підстав для повернення грошових коштів дружині обвинуваченого ОСОБА_4 суду належить врахувати, що такі грошові кошти підпадають під правовий режим спільної сумісної власності подружжя.

Ураховуючи, що на даній стадії судового провадження суду не надано та не досліджено в судовому засіданні оригіналів жодних процесуальних документів органу досудового розслідування стосовно майна, щодо якого порушено питання про повернення, такі клопотання належить залишити без розгляду, що не позбавляє їхніх ініціаторів повторно заявити відповідні клопотання в подальшому,

Керуючись статтями 194, 201, 376 КПК України, суд

постановив:

1. Залишити без задоволення клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 про зміну застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді застави на особисте зобов`язання.

2. Залишити без розгляду клопотання захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 та клопотання адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_10 про повернення майна та роз`яснити їхнім авторам право повторно ініціювати такі клопотання після надання прокурором до суду оригіналів відповідних процесуальних документів органу досудового розслідування стосовно майна, щодо якого порушено питання про повернення.

Ухвала не може бути оскаржена.

Повний текст ухвали оголошено 03 грудня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1