Справа №293/1718/24
Провадження № 1-кс/293/20/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 рокуселище Черняхів

Слідчий суддя Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , вирішуючи питання про відкриття провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

ВСТАНОВИВ:

11.12.2024 ОСОБА_2 звернулась до суду із скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення уповноваженою особою відділення поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за фактом пожежі за ст. 194 КК України.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 11.12.2024, скарга передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Дослідивши зміст поданої скарги слідчий суддя дійшов висновку про повернення поданої скарги з огляду на наступне.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя, до повноваження якого належить здійснення порядку судового контролю за дотримання прав, свобод, інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Так, згідно з ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

В той час, право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями.

Право на доступ до суду, закріплене у п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути реалізовано тільки у відповідності до вимог національного законодавства, в зв`язку з чим слідчий суддя, вирішуючи питання про право на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого, прокурора, діє в межах тих повноважень, які встановлені діючим кримінальним процесуальним законом і не приймає до уваги доводи щодо законності, обґрунтованості та справедливості оскаржуваного рішення, оскільки вони можуть бути перевірені судом тільки в результаті розгляду скарги по суті.

Главою 26 КПК України, визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

За змістом ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Територіальну підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора главою 26 розділу ІІІ КПК України не визначено.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Згідно з позицією, викладеною у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.06.2016 № 223-1650/0/4-16, скарги на рішення, дії чи бездіяльність розглядаються за правилами Глави 26 КПК України слідчим суддею того місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст.ст. 32, 33 КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

При цьому, норми чинного КПК України визначають, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Отже, виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності слідує, що, у тому числі, і скарги на рішення, дії або ж бездіяльність слідчого, прокурора підлягають розгляду місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК України, органами досудового розслідування (органами, що здійснюють досудове слідство і дізнання) є, зокрема, слідчі підрозділи органів Національної поліції.

Тобто, кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи. Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19 (№ 51-1901впс20) та від 13.05.2020 у справі №643/7208/20 (№ 51-2272впс20).

Відповідно до Постанови ВР України від 17.07.2020 № 807-ХІ «Про утворення та ліквідацію районів», наказу голови Національної поліції України від 08.12.2020 № 955 «Про затвердження змін структури територіальних органів поліції» змінено структуру територіальних органів поліції.

Наказом начальника ГУНП в Житомирській області № 103 від 25.01.2021 «Про затвердження Положень про територіальні (відокремлені) підрозділи поліції ГУНП в Житомирській області» затверджено Положення про Житомирський районний відділ поліції ГУНП в Житомирській області, під територіальну юрисдикцію якого входить територія, що раніше перебувала під юрисдикцією Черняхівського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області.

Зокрема, відповідно до наказу Національної поліції України від 08.12.2020 № 955 "Про затвердження змін структури територіальних органів поліції", наказу Національної поліції України від 16.12.2020 № 984 дск "Про організаційно штатні зміни в Головному управлінні Національної поліції в Житомирській області" Черняхівське відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області реорганізовано та створено новий структурний підрозділ "Відділ поліцейської діяльності № 1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області", який не є юридичною особою та у структурі якого посади слідчих, дізнавачів та оперуповноважених, ювенальної превенції відсутні.

Водночас суд зазначає, що Житомирське районне управління поліції ГУНП в Житомирській області знаходиться за адресою: м. Житомир, вул. Лесі Українки, 17.

Враховуючи вищевикладене, дана скарга територіально не відноситься до підсудності Черняхівського районного суду Житомирської області, а має розглядатись відповідним судом за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ, а саме за місцем знаходження Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області - до Богунського районного суду міста Житомира.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом (ч.7 ст. 304 КПК України).

Керуючись ст. 304, 309, 392, 393, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Повернути скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, на підставі п.2 ч.2 ст.304 КПК України, та роз`яснити ОСОБА_2 право на звернення з аналогічною скаргою до Богунського районного суду міста Житомира (за місцем знаходження органу досудового розслідування).

Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддяОСОБА_3