Провадження №11-сс/991/954/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06 грудня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідування у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИЛА:

22 листопада 2024 року ОСОБА_5 звернувся до Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Києві з заявою про вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191, ст. 368-369-2, ст. 111-2 ст. 442 КК України. Відомості за його заявою не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

04 грудня 2024 року ОСОБА_5 звернувся до Вищого антикорупційного суду із скаргою на бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Києві.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06 грудня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Не погодившись із вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_5 подав до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу, в якій просить:

-зобов`язати Територіальне управління Державного бюро розслідувань у місті Києві (далі - ТУ ДБР у місті Києві) невідкладно внести відомості до ЄРДР на підставі його заяви від 22 листопада 2024 року;

- скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду України від 06 грудня 2024 року;

-надати ОСОБА_5 доступ до інформації, яка містить банківську таємницю, для забезпечення встановлення предмета підслідності досудового розслідування;

-скасувати накладене ухвалою Верховного суду від 21 листопада 2024 року у справі № 935/2232/19 стягнення.

Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились, про причини неявки в суд не повідомили. Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. У зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу за наявного складу учасників.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у визначений КПК України строк передбачена п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя Вищого антикорупційного суду дійшов висновку, що у заяві не міститься конкретних фактичних відомостей та обставин відомих заявнику, що вказували б або могли б свідчити про вчинення тих злочинів, про які йдеться у ній. Заявник вказує лише власну правову кваліфікацію дій та осіб, які на думку заявника, їх вчинили. Однак, з заяви неможливо встановити, які ж саме дії ними вчинено. А тому, підстав для ініціювання кримінального провадження.

Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді, виходячи із наступного.

Відповідно до частин 1-2 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення, до Реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

У своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....».

Системний аналіз вищезазначених положень дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

У Рішенні Конституційного Суду України від 17 червня 2019 року № 4-р(II)/2020, а саме у п. 5 мотивувальної частини, зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що заява ОСОБА_5 від 22 листопада 2024 року про вчинення кримінальних правопорушень передбачених, як вказує заявник, ч. 5 ст. 191, ст. 368-369-2, ст. 111-2, ст. 442 КК України не містить конкретних фактичних даних, які б могли свідчити про вчинення корупційних чи інших кримінальних правопорушень, що могло б слугувати підставою для внесення коротких відомостей про них до ЄРДР, щоб в подальшому проводити їх досудове розслідування.

Щодо решти питань, які ОСОБА_5 зазначає у апеляційній скарзі, то вони виходять за межі даного апеляційного провадження .

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Згідно з ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову ухвалу.

У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.

На підставі наведеного, керуючись статтями 331, 216, 307, 395, 405, 407, 418, 422, 532 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06 грудня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань у місті Києві, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3