Справа № 686/9895/25
Провадження № 1-кс/686/3600/25
УХВАЛА

09 квітня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Хмельницькому клопотання прокурора Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001092, відомості про яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

встановив:

09.04.2025 прокурор Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на зіп-лок пакет прозорий із кристалічною речовиною білого кольору, яка ззовні схожа на наркотичну, поміщено до сейф-пакету №WAR1119031; скляну колбу-пристрій для куріння із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору; скляна трубка з`єднана із резиновою трубкою із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору; резинову трубку фіолетового кольору із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору, поміщено до сейф-пакету №WAR1119030 з позбавленням права останньою на користування, відчуження та розпорядження з метою збереження речових доказів.

Прокурор у судове засідання не з`явився. У клопотанні прокурора міститься прохання про розгляд клопотання без участі ініціатора.

Володілець майна у судове засідання не викликався у зв`язку із необхідністю забезпечення таємниці досудового розслідування.

Положеннями ч. 1 ст. 172 КПК України передбачено, що неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Зважаючи на ці положення закону, слідчий суддя дійшов висновку про можливість розгляду клопотання у відсутності прокурора та володільця майна, належним чином повідомлених про дату та час судового розгляду.

Дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Так, у провадженні слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження №0001092, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.04.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.04.2025 близько 16:00 год. надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що працівниками СРПП ВнП№3 Хмельницького РУП поблизу будинку № 59, що по вул. Хмельницькій у с. Ярмолинці, Хмельницького р-ну., Хмельницької обл., виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого виявлено поліетиленовий пакет із кристалічною речовиною.

08.04.2025 вході проведення огляду за адресою: поблизу будинку АДРЕСА_1 за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено: зіп-лок пакет прозорий із кристалічною речовиною білого кольору, яка ззовні схожа на наркотичну, поміщено до сейф-пакету №WAR1119031; скляна колба-пристрій для куріння із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору; скляна трубка з`єднана із резиновою трубкою із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору; резинова трубка фіолетового кольору із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору, поміщено до сейф-пакету №WAR1119030.

09.04.2025 слідчим ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 винесено постанову про визнання вищевказаних предметів речовим доказом.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

За ч. 2 цієї ж статті, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Так, метою арешту майна є збереження вищевказаних речових доказів, оскільки вони могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, можуть бути використані, як доказ та мають важливе значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також проведення експертних досліджень, а саме судової експертизи.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт із тимчасовим позбавленням права відчуження, розпорядження та користування на вказане майно.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна на даній стадії кримінального провадження не надано. На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання в права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

З урахуванням наведеного, слідча суддя приходить до висновку про задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст.170-173, 372 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучені речі, а саме:

- зіп-лок пакет прозорий із кристалічною речовиною білого кольору, яка ззовні схожа на наркотичну, поміщено до сейф-пакету №WAR1119031;

- скляну колбу-пристрій для куріння із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору; скляну трубку з`єднану із резиновою трубкою із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору; резинову трубку фіолетового кольору із нашаруванням речовини темно-коричневого кольору, поміщену до сейф-пакету №WAR1119030 з позбавленням права на користування, відчуження та розпорядження.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення; якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя