н/п 1-кс/766/9892/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 про продовження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ,ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

встановила:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування строком до 03.01.205.

Обґрунтування клопотання:

Слідчим відділенням ВП №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000840 від 03.10.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 02.10.2024 у вечірній час (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено), спільно з ОСОБА_7 , діючи узгоджено, перебуваючи в приміщенні житлового будинку по АДРЕСА_1 , в ході раптово виниклого конфлікту під час спільного розпивання спиртних напоїв, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин до потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на протиправне заподіяння смерті іншій людині, бажаючи настання смерті потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом нанесення тілесних ушкоджень у вигляді множинних ударів руками та ногами по голові та тулубу потерпілого, в результаті чого спричинили останньому тілесні ушкодження, у вигляді забоїв головного мозку, закритої внутрішньочерепної травми, від яких потерпілий ОСОБА_8 помер на місці.

03.10.2024 ОСОБА_4 , затримано на підставі ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України.

Цього ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Білозерка Білозерського району Херсонської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 .

04.10.2024 слідчим суддею Херсонського міського суду Херсонської області до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 01.12.2024 включно.

До Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону подано клопотання про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000840 до трьох місяців, тобто до 03.01.2025, включно.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України, є вагомі докази, одержані під час досудового розслідування.

У кримінальному провадженні виконано значний обсяг роботи, але для закінчення досудового розслідування потрібно виконати ще ряд необхідних процесуальних та слідчих (розшукових) дій, а саме: отримати висновок амбулаторної судової психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_7 , за результатами якої буде встановлено осудність підозрюваного ОСОБА_7 ; отримати висновок амбулаторної судової психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_4 , за результатами якої буде встановлено осудність підозрюваного ОСОБА_4 ; отримати висновки судових молекулярно-генетичних експертиз, які виконуються в Миколаївському НДЕКЦ МВС України; отримати висновки порівняльних судових молекулярно-генетичних експертиз, які виконуються в Миколаївському НДЕКЦ МВС України; отримати висновки судових цитологічних експертиз, які виконуються в КУ «Херсонське бюро СМЕ» ХОР; отримати висновок судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_8 , яка виконується в КУ «Херсонське бюро СМЕ» ХОР; отримати висновок додаткової судово-медичної експертизи, яка виконується в КУ «Херсонське бюро СМЕ» ХОР;виконати вимоги ст. 290 КПК України та надати сторонам кримінального провадження, достатній час для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, до яких їм буде надано доступ; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; провести інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, необхідність у проведені яких виникне під час досудового розслідування кримінального провадження.

Із висновків вказаних експертиз можуть бути отримані відомості, без яких прийняти остаточне законне процесуальне рішення по кримінальному провадженню неможливо, а здобути їх іншим шляхом, а ніж отримання результатів експертиз, не представляється можливим, при цьому висновки експертів будуть доказом факту і обставин вчинення кримінального правопорушення, встановлення яких є завданням досудового розслідування та мають важливе значення для всебічності і повноти як досудового розслідування, так і судового розгляду.

Також, раніше виконати зазначені слідчі (процесуальні) дії неможливо у зв`язку із територіальною віддаленістю місцезнаходження органу досудового розслідування, органу прокуратури, місця проведення слідчих дій одне від одного, що впливає на час прийняття процесуальних рішень, а також їх погодження у відповідності до вимог КПК України; у зв`язку з наявністю повітряних тривог та зупинення роботи органів державної влади, правоохоронних органів, експертних установ у період їх дії для забезпечення безпеки осіб, що зриває проведення процесуальних дій та проведення експертиз; наявність інших запланованих слідчих (розшукових) дій; інші обставини, які впливають на забезпечення дотримання строків досудового розслідування у кримінальному процесі.

За викладених обставин, звершити досудове розслідування до закінчення попередньої ухвали про тримання під вартою неможливо.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На даний час виникла необхідність у продовженні застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки встановлені раніше ризики, визначені ст. 177 КПК України (п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), не перестали існувати, не зменшилися та вказують на те, що застосування менш суворого запобіжного заходу не забезпечить його належну процесуальну поведінку та надасть можливість уникнути підозрюваному кримінальної відповідальності шляхом: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зокрема, ризиком, передбаченим п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є ризик переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Відтак, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі, у зв`язку з чим, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що останній з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Тобто, останній з метою створення перешкод досудовому слідству, може покинути своє місце проживання, у зв`язку з цим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрюваного та як наслідок, притягнути останнього до кримінальної відповідальності, що може свідчити про переховування від слідства та від суду. Слід зазначити, що у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Ризиком, передбаченим п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою уникнення кримінальної відповідальності є ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку річ, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, які на цей час ще не встановлені слідством.

Ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є ризик незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні. ОСОБА_4 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України, під загрозою можливого покарання, може впливати на свідків, які допитані під час проведення досудового розслідування, з метою примусу останніх змінити покази на свою користь шляхом вмовлянь або погроз з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Ризиком, передбаченим п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, є ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Зокрема, у зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного у кримінальному провадженні в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу.

Ризиком, передбаченим п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, зокрема що до свідків або потерпілого, і інших учасників кримінального провадження з метою уникнення від кримінальної відповідальності, або шляхом переховування від правоохоронних органів, у тому числі на території іншої області.

У зв`язку з вищенаведеними обставинами, враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного, при вирішенні питання про наявність підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, яке загрожує обвинувачується за інкримінований злочин, а також наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України.

У зв`язку з вищенаведеними обставинами, враховуючи всі ризики в їх сукупності та взаємозв`язку, запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Зокрема, у справі «Яблонський проти Польщі» №33492/96, пункт 83, від 21.12.2000 року, Суд зауважує, що відповідно до пункту 3 статті 5 органи влади, приймаючи рішення про те, чи слід звільняти чи затримувати особу, зобов`язані розглянути альтернативні заходи забезпечення його появи на суді. Дійсно, ця Стаття передбачає не лише право на «судовий розгляд упродовж розумного строку або звільнення до розгляду», але також передбачає, що «звільнення може бути обумовлено гарантіями його явки до суду».

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що він може спробувати переховуватися у інших областях України, або взагалі за межами території України, переховуючись від органів досудового розслідування та суду.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді застави, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, пов`язана з тим, що вказаний злочин вчинений із застосуванням насильства, тому на думку сторони обвинувачення підстав для визначення розміру застави не має.

Неможливість застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 , у вигляді домашнього арешту пов`язана з тим, що це може призвести до невиправданого затягування досудового розслідування у зв`язку з неможливістю своєчасної явки підозрюваного до органів досудового розслідування та суду.

Відомостей, які б вказували про неможливість перебування підозрюваного в місцях затримання, зокрема, за станом здоров`я не здобуто, а тому вважаємо, що заявлені ризики виправдовують тримання особи під вартою.

Окрім того, органу досудового розслідування ще необхідно встановити ряд обставин вчинення кримінального правопорушення та провести значний обсяг слідчих дій, направлених на пошук нових доказів скоєного злочину підозрюваним. У разі перебування підозрюваного на волі виникають ризики вчинення ним дій, спрямованих на перешкоджання здійснення досудового розслідування.

Виходячи із вищезазначеного, з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого, уникнення настання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які на даний час не зменшились, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, строк застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню.

З урахуванням неможливості запобігання вищенаведеним ризикам у інший спосіб, ніж продовження стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно нього не вбачається.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Захисник підозрюваного заперечив проти заявленого клопотання, зазначивши, що прокурором не обґрунтовано наявність заявлених у клопотанні ризиків, просив застосувати до його підзахисному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав думку свого захисника. Просив застосувати йому запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Мотивація суду.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з вимогами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді триманні під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який за законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділенням ВП №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000840 від 03.10.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі, вчинене групою осіб без попередньої змови між собою.

Обставини правопорушення викладені у клопотанні.

03.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04.10.2024 ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 01.12.2024 без визначення застави.

Постановою в.о. керівника Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону від 25.11.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 03.01.2025.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді підстави дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 1 ст. 115 КК України.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені докази, надані сторонами.

У клопотанні слідчим та у судовому засіданні прокурором заявлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ст.177 КПК України, які натепер не зникли та не зменшилися.

З цього питання слідчий суддя зазначає, що ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04.10.2024, якою вирішено питання застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, встановлено ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

На переконання слідчого судді вказані ризики продовжують існувати, зважаючи на поведінку підозрюваного у судовому засіданні та його позицію, яка не була переконливою у тому, що він буде виконувати свої обов`язки підозрюваного у кримінальному провадженні, тому слідчий суддя приходить до висновку що заявлені ризики та суспільна небезпека підозрюваного існують, тому відсутні передумови для застосування підозрюваному менш суворого виду запобіжного заходу, тому підозрюваному ОСОБА_4 має бути продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, приймаючи до уваги, що ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 04.10.2024 підозрюваному застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03.01.2025, а досудове розслідування не завершене, тому слідчий суддя, приходить до висновку про необхідність продовження підозрюваному строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, 194, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03 січня 2025 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1