Справа № 712/2240/25
Провадження № 1-кс/712/972/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000642 від 22.02.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, українця, інваліда 2 групи, працює заступником генерального директора ТОВ «Украгросервіс» зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

25 лютого 2025 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000642 від 22.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

За даними досудового розслідування, ОСОБА_4 , маючи злочинний умисел, спрямований на пошкодження чужого майна - автомобіля марки «Ford Mondeo», р.н. НОМЕР_1 , сірого кольору, яким користується потерпілий ОСОБА_7 та на праві власності належить ОСОБА_8 , 22.02.2025 близько 19:24 год., перебуваючи біля магазину «Файно Маркет», який розташований за адресою: м. Черкаси, вул. Генерала Момота, 17, умисно, шляхом підпалу пошкодив чуже майно, а саме підійшов до вказаного автомобіля та вилив горючу речовину на передню частину автомобіля - капот, лобове скло та дах, після чого за допомогою засобу розведення вогню здійснив підпал вказаної речовини, внаслідок чого відбулось займання передньої частини автомобіля. Після цього, ОСОБА_4 , впевнившись, що йому вдалось здійснити намір, спрямований на підпал автомобіля, покинув місце вчинення злочину.

Такими діями ОСОБА_4 спричинив пошкодження автомобіля марки «Ford Mondeo», р.н. НОМЕР_1 , сірого кольору, яким користується потерпілий ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в умисному пошкодженні чужого майна, вчиненому шляхом підпалу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

24.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Причетність ОСОБА_9 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; 3) можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; 4) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

При застосуванні запобіжного заходу слідчий просить врахувати, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Разом із цим, підозрюваний ОСОБА_4 раніше притягувався до кримінальної відповідальності та обізнаний у методах проведення досудового розслідування, та як наслідок може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 , розуміючи, що йому оголошено підозру у вчиненні тяжкого злочину матиме реальну можливість змінити місце проживання і переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що перешкоджатиме досягненню завдання кримінального провадження та досягненню цілей покарання (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), даний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 неодружений, у нього відсутні сталі соціальні зв`язки, у зв`язку із чим він матиме реальну можливість змінити місце свого проживання та переховуватися від органу досудового розслідування і суду.

Окрім цього ОСОБА_4 може здійснювати вплив на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні з метою зміни раніше наданих ними показів та уникнення кримінальної відповідальності підозрюваним. Даний ризик обгрунтовується тим, що ОСОБА_4 добре знайомий із потерпілим, йому відоме його місцепроживання та інші особисті дані, а також із матеріалів кримінального провадження вбачається, що поблизу місця вчинення злочину біля підозрюваного знаходилась ще одна невстановлена особа чоловічої статі, яка ймовірно є свідком вчинення злочину та ОСОБА_4 може здійснювати аналогічний вплив на неї.

З викладеного вище вбачається, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, усвідомлюючи про неминучість покарання у вигляді позбавлення волі за вчинення злочину, чинити незаконний вплив на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні, крім цього підозрюваний може вчинити нове кримінальне правопорушення.

Беручи до уваги, вищевикладене, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася неможливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із позбавленням волі, слідчий вказує на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_10 підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею установлено, що в провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000642 від 22.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

За даними досудового розслідування, ОСОБА_4 , маючи злочинний умисел, спрямований на пошкодження чужого майна - автомобіля марки «Ford Mondeo», р.н. НОМЕР_1 , сірого кольору, яким користується потерпілий ОСОБА_7 та на праві власності належить ОСОБА_8 , 22.02.2025 близько 19:24 год., перебуваючи біля магазину «Файно Маркет», який розташований за адресою: м. Черкаси, вул. Генерала Момота, 17, умисно, шляхом підпалу пошкодив чуже майно, а саме підійшов до вказаного автомобіля та вилив горючу речовину на передню частину автомобіля - капот, лобове скло та дах, після чого за допомогою засобу розведення вогню здійснив підпал вказаної речовини, внаслідок чого відбулось займання передньої частини автомобіля. Після цього, ОСОБА_4 , впевнившись, що йому вдалось здійснити намір, спрямований на підпал автомобіля, покинув місце вчинення злочину.

24.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України умисне пошкодження чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, а відтак слідчий суддя погоджується із можливою причетністю підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом, за клопотанням прокурора.

Щодо наявності ризиків, на які посилався орган досудового розслідування, то слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років, а відтак усвідомлюючи тяжкість покарання, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Наявність ризику переховування підозрюваного від досудового розслідування є очевидною, оскільки одразу після вчинення злочину, підозрюваний втік з місця події.

Крім того, слідчий суддя враховує, що злочин вчинено у вечірній час доби в місці великого скупчення людей, що свідчить про те, що злочин набуває особливо небезпечного характеру через потенційно масштабні наслідки для оточуючих, тобто створення загрози життю, здоров`ю та їх майну.

Також прокурором при розгляді клопотання доведено ризик вчинення підозрюваним незаконного впливу на підозрюваного та свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни останніми своїх показів, оскільки підозрюваний добре знайомий з потерпілим, йому відомо місце його проживання та особисті дані.

Наявність вищевказаних доведених ризиків, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку про можливість відступу від викладеної у рішеннях ЄСПЛ презумпції нетримання особи під вартою.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_4 на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вважає за можливе визначити розмір застави у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., що зможе дисциплінувати підозрюваного, у разі внесення якої покласти на нього конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000642 від 22.02.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто з 23 лютого 2025 року по 23 квітня 2025 року включно.

Для утримання підозрюваний підлягає направленню до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 151 400, 00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти на нього зобов`язання:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- заборонити спілкування із потерпілим ОСОБА_7 , свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1