Справа №705/2587/23
1-кс/705/1753/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2024 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань Черкаської області клопотання старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Умань, Черкаської області, українця, громадянина України, одруженого, офіційно не працевлаштованого, з вищою освітою, на утриманні жодних осіб не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , місце фактичного проживання не відоме, раніше не судимого,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_5 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, що було погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді - тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

В клопотанні слідчим вказано, що слідчим відділом Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0000359 від 27.05.2022 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Кримінальне провадження №0000359 внесене до ЄРДР 27.05.2022 сектором дізнання Уманського РУП ГУНП в Черкаській області за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України на підставі заяви ОСОБА_7 від 26.05.2022.

09.08.2022 склад кримінального правопорушення у даному кримінальному провадженні перекваліфіковано з ч. 1 ст. 125 КК України на ч. 1 ст. 122 КК України.

На підставі постанови прокурора від 12.08.2022 подальше досудове розслідування у кримінальному провадженні доручено СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 26.05.2022 близько 15:20 години, перебуваючи біля магазину ТОВ«АТБ-маркет», що розташований за адресою: Україна, Черкаська область, місто Умань, вулиця Тищика, будинок № 35, в ході словесного конфлікту, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, діючи умисно та цілеспрямовано, з метою спричинення тілесних ушкоджень, підійшов до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та правою рукою намагався вдарити останнього, але ОСОБА_7 ухилився і, розвернувшись, почав рухатись до власного авто, ОСОБА_6 наздогнав його, де наніс один удар в область правої частини тулуба, один удар в область правої частини голови, близько п`яти ударів в область лівої частини тулуба та два удари в область тильної частини голови. Після того, як ОСОБА_7 підвівся, то ОСОБА_6 , утримуючи в лівій руці невстановлений під час досудового розслідування металевий предмет, наніс ним ще один удар потерпілому в скроневу ділянку голови справа, чим спричинив ОСОБА_7 , відповідно до висновку експерта № 05-7-01/355 від 13.07.2022, тілесні ушкодження у вигляді: забою м`яких тканин грудної клітки і живота (відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень), забійної рани скроневої ділянки голови справа, струсу головного мозку (відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинити короткочасний розлад здоров`я), закритого перелому лівих поперечних відростків хребців L2L3 (відноситься до категорії ушкоджень середнього ступеню тяжкості, що спричинили короткочасний розлад здоров`я). Отримання ОСОБА_7 таких тілесних ушкоджень знаходяться в прямому причинному зв`язку з протиправними діями ОСОБА_6 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується отриманими в ході досудового розслідування доказами.

В ході досудового розслідування 30.05.2022 ОСОБА_6 було опитано в присутності захисника ОСОБА_4 , яким надано ордер про надання йому правової допомоги №41 від 30.05.2022. Будучи опитаним, ОСОБА_6 підтвердив факт конфлікту із ОСОБА_7 , пояснивши, що в ході цього захищаючись наніс останньому один удар лівою рукою в голову.

17.07.2023 на підставі отриманих доказів ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 Кримінального кодексу України, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я.

Таким чином, на даний час ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді виправних робіт на строк до двох років або обмеження волі на строк до трьох років, або позбавлення волі на строк до трьох років.

ОСОБА_6 у встановлений КПК України спосіб неодноразово викликався слідчим для проведення за його участю необхідних слідчих та процесуальних дій, однак на виклики не з`являвся.

У зв`язку з відсутністю ОСОБА_6 за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , та неможливістю встановити його місце перебування, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 вручене 17.07.2023 адвокату ОСОБА_4 та голові квартального комітету №19 Уманської міської ради ОСОБА_8 ..

В ході подальшого досудового розслідування встановлено, що згідно відомостей Інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи «Аркан» 28.11.2022 ОСОБА_6 у пункті пропуску Могилів-Подільський виїхав за межі України.

На підставі того, що в ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 виїхав 28.11.2022 та на даний час перебуває за межами України, постановою від 17.07.2023 в порядку ст.ст. 280, 281 КПК України оголошено його розшук, про що повідомлено його адвоката ОСОБА_4 з наданням копії вказаної постанови.

Згідно оновлених 20.09.2024 відомостей Інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи «Аркан» ОСОБА_6 , який 28.11.2022 у пункті пропуску Могилів-Подільський виїхав за межі держави, на територію України не повертався, перебуває за кордоном і місце його знаходження не відоме.

У зв`язку з цим, постановою органу досудового розслідування від 08.10.2024 ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.

Під час досудового розслідування 03.12.2024 в якості свідків було допитано ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які проживають по сусідству з домоволодінням АДРЕСА_1 , де зареєстрований та фактично проживав ОСОБА_6 , з показань яких встановлено, що останній тривалий час за вказаною адресою не проживає, продав вказаний будинок та виїхав за кордон.

Згідно оновлених 04.12.2024 відомостей Інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи «Аркан» ОСОБА_6 , який 28.11.2022 у пункті пропуску Могилів-Подільський виїхав за межі держави, на територію України не повертався, перебуває за кордоном і місце його знаходження не відоме.

В ході подальшого досудового розслідування було встановлено особистий абонентський номер ОСОБА_6 НОМЕР_1 , на який у месенджерах «whatsapp» та «Telegram» 08.12.2024 слідчим надіслано відповідне повідомлення, до якого прикріплено два електронні файли із сканкопіями письмового повідомлення про підозру від 17.07.2023 та повістки про виклик ОСОБА_6 від 08.12.2024 на 14:00 год. 23.12.2024. Згідно протоколу огляду месенджерів від 11.12.2024 встановлено наявність відміток про доставлення вказаних повідомлень та їх прочитання абонентом, а наявне вхідне повідомлення надіслане 08.12.2024 о 18 год. 08 хв. з наступним текстом: «Доброго вечора. Повістку отримав. Явка до слідчого відділу не є можливою, так як на даний час знаходжусь за межами України».

23.12.2024 підозрюваний ОСОБА_6 на виклик не прибув.

Таким чином, в ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 , з метою ухилення від кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування та суду.

Відповідно до вимог ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або особа перебуває за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, то слідчий, прокурор оголошує його розшук.

Чинний КПК України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у будь-якому із видів розшуку, однак регламентує, що про оголошення розшуку (як державного так і міжнародного) має бути винесена відповідна постанова (ст. 281 КПК України).

Фактично дата винесення відповідної постанови про оголошення в міжнародний розшук підозрюваного і є початком оголошення особи в міжнародному розшуку в розумінні ст. 281 КПК України.

В даному випадку підтвердженням оголошення особи в міжнародний розшук є саме постанова органу досудового розслідування про оголошення ОСОБА_6 в міжнародний розшук від 08.10.2024.

Підставою застосування запобіжного заходу, на думку слідчого, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі може продовжувати переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення від покарання за вчинення злочину, незаконно впливати на свідків та потерпілих, вчиняти нові злочини, більш м`які запобіжні заходи, а ніж тримання під вартою, не можуть запобігти зазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної особи.

Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала клопотання та просила суд застосувати відносно ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 .. Вважає, що ОСОБА_6 не належним чином повідомлено про підозру, а саме підозру було передано захиснику та направлено голові квартального комітету № 19 Уманської міської ради, що не передбачено нормами КПК України. Повідомлення про підозру є не обґрунтованим, оскільки в діях ОСОБА_6 відсутній склад злочину, перебачений ч. 1ст. 122 КК України. В органу досудового розслідування наявна лише довідка про те, що 28.11.2022 ОСОБА_6 перетнув кордон у пункті пропуску Могилів Подільський і назад на територію України не повертався, і на думку слідства він переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Однак з пояснень ОСОБА_6 , йому відомо, що він виїхав за межі України за ради безпеки себе та членів своєї сім`ї, через активні бойові дії на території України. Станом на 28.11.2022 в нього не було жодних процесуальних обмежень та обов`язків в рамках розслідування кримінального провадження. Крім того, відповідно до даних з офіційного сайту НПУ та Інтерполу , ОСОБА_6 не перебуває в міжнародному розшуку. Факт перебування підозрюваного, обвинуваченого в міжнародному розшуку підтверджується відповідними відомостями, серед яких названо довідку, витяг із бази даних Інтерполу. Орган досудового розслідування не довів наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Також кримінальне провадження розпочато не уповноваженою особою, а саме заступником начальника СД Уманського РУП ОСОБА_11 , який відповідно до ст. ст. 39-1, 40-1 КПК України не має будь-яких кримінально-процесуальних повноважень.

Вислухавши доводи прокурора, захисника, перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя прийшов до таких висновків.

Згідно з ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосовування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки (ст. 178 КПК України).

Щодо розгляду клопотання слідчим суддею без повідомлення та участі підозрюваного.

Частина 6 статті 193 КПК України передбачає спеціальний порядок вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - розгляд такого клопотання здійснюється за відсутності підозрюваного, оголошеного у міжнародний розшук. Відповідно прокурор не повинен вручати зазначене клопотання підозрюваному, який оголошений у міжнародний розшук і який не має брати участь у його розгляді, а слідчий суддя не має здійснювати його виклик чи повідомлення про судове засідання з розгляду цього клопотання. Загалом метою цієї норми є забезпечення можливості примусової доставки до суду підозрюваного, який виїхав за межі України у зв`язку з чим оголошений у міжнародний розшук, для вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно отриманої 04.12.2024 інформації Інтегрованої міжвідомчої інформаційно- телекомунікаційної системи «Аркан», 28.11.2022 підозрюваний ОСОБА_12 перетнув державний кордон України на контрольному пункті Могилів-Подільський, виїхавши на територію іншої держави, та на даний час ОСОБА_6 державний кордон України в напрямку в`їзд не перетинав.

У зв`язку з чим 08.10.2024 ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.

Щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_6 .

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання наявні достатні підстави, які вказують на те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122КК України, який віднесений до категорії не тяжких. Така причетність, на думку слідчого судді, підтверджується матеріалами кримінального провадження, які долучені до клопотання слідчого.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати обрання заходу забезпечення кримінального провадження.

Щодо наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що є вірогідність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлює, що за вчинений злочини йому загрожує покарання у виді позбавлення волі, а також підозрюваний, будучи ознайомлений зі своїми правами та обов`язками, з метою уникнення відповідальності, 28.11.2022 перетнув державний кордон України, та на разі його місце перебування не встановлено.

Враховуючи встановлені під час досудового розслідування обставини, слідчий суддя вважає доведеною наявність достатніх та обґрунтованих підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може вживати заходи для подальшого перешкоджання кримінальному провадженню.

Щодо оголошення ОСОБА_6 у міжнародний розшук.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного слідчий суддя, серед іншого, також зобов`язаний встановити наявність достатніх підстав вважати, що такий підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Кримінальний процесуальний кодекс України жодним чином не обумовлює ухвалення судового рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного доведеністю факту перебування такої особи у міжнародному розшуку, а лише визначає необхідність оголошення такого розшуку (ч. 6 ст. 193, ч. 2 ст. 281 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

Водночас вказана норма права не відокремлює оголошення особи в державний, міждержавний чи міжнародний розшук. Тобто, підставами для оголошення підозрюваного в розшук (державний, міждержавний, міжнародний) є відсутність під час досудового розслідування відомостей про його місцезнаходження або перебування такої особи за межами України та неявка без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик.

Згідно отриманої 04.12.2024 інформації Інтергованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи «Аркан», 28.11.2022 підозрюваний ОСОБА_12 перетнув державний кордон України на контрольному пункті Могилів-Подільський, виїхавши на територію іншої держави, та на даний час ОСОБА_6 державний кордон України в напрямку в`їзд не перетинав.

Щодо обґрунтованості застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Визначаючи, вид запобіжного заходу, слідчий суддя, у відповідності до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховує те, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні злочину за який передбачене покарання у вигляді виправних робіт на строк до двох років або обмеження волі на строк до трьох років, або позбавлення волі на строк до трьох років, останній уникає кримінального провадження та покарання, переховується на території іншої держави, тому існує надто великий ризик, що перебуваючи на волі може продовжувати переховуватись від органу досудового розслідування, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки та не забезпечить всебічного, повного та об`єктивного проведення досудового розслідування у розумні строки.

Дані обставини на думку слідчого судді, на час розгляду клопотання, не можуть свідчити про можливість застосування більш м`якого, ніж тримання під вартою, запобіжного заходу.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_6 , доведення прокурором наявності обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеною та обґрунтованою необхідність обрання до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також те, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя позбавлений можливості застосувати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід, оскільки таке питання буде розглядатися судом після затримання підозрюваного у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Також слідчий суддя при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, розмір застави не визначається.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 належить задовольнити.

Керуючись статтями 177, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Умань, Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , місце фактичного проживання не відоме, запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Виконання ухвали доручити працівникам Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області та сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУ Національної поліції в Черкаській області.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_13