Провадження №1-кс/522/6997/24
УХВАЛА

26 грудня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001753 від 19.12.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділення відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, вилученого 19.12.2024 у кримінальному провадженні №0001753 від 19.12.2024 рокупід час затримання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при проведені особистого обшуку на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, а саме - мобільного телефону марки «Xiaomi», моделі «Poco S65», в корпусі чорного кольору, з ІМЕІ1: : НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з SN: НОМЕР_3 , без сім-карти, який поміщено до спеціального сейф-пакету №RIC:2010501.

Зазначене клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001753 від 19.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.12.2024 року до ЧЧ ВП № 2 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якій він просить вжити заходи правового характеру до невстановленої особи, яка 18.12.2024 року у вечірній час, перебуваючи за адресою: м. Одеса, площа Куликове поле, в умовах воєнного стану здійснила напад із застосуванням насильства небезпечного для життя та здоров`я, внаслідок якого ОСОБА_6 отримав проникаюче поранення черевної порожнини, колото-різану рану шиї, різану рану кисті, різану рану правої поверхні шиї праворуч, та незаконно заволоділа його майном, а саме - мобільним телефоном марки «Xiaomi Poco S65» в корпусі чорного кольору та рюкзаком з особистими речами та документами, чим завдала матеріальної шкоди. Сума матеріального збитку встановлюється.

19.12.2024 під час затримання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було проведено його особистий обшук на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст.223, ст.236 КПК України, під час якого було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Poco S65» у корпусі чорного кольору з ІМЕІ1: : НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з SN: НОМЕР_3 , без сім-карти, які поміщено до спеціального сейф-пакету №RIC:2010501.

Вищевказаний мобільний телефон було вилучено та упаковано належним чином, після чого винесено постанову про визнання та залучення їх у якості речових доказів до матеріалів кримінального провадження.

Слідчийз метою встановлення обставин кримінального правопорушення, підтвердження або спростування фактів вчинення злочину, надання правової оцінки діям причетних осіб, недопущення перешкоджання кримінальному провадженню, попередження настання незворотних наслідків та спричинення збитків у подальшому, з метою забезпечення збереження речових доказів, просить накласти арешт на вказане майно.

Слідчий надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просив задовольнити клопотання.

Власник майна надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ст.ст. 214, 223 КПК України після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування вищевказаного кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно.

При цьому, слідчий суддя враховує, що на даний час у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчі дії, тому вилучені предмети та документи повинні бути дослідженні органом досудового розслідування під час досудового розслідування кримінального провадження. У строк передбачений законом власники майна та їх представники можуть звернутись до суду з клопотанням про скасування накладення арешту на майно в порядку, передбаченому ст. 174 КПК України.

Керуючись ст.ст. 167-173, 309, 372, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0001753 від 19.12.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 19.12.2024 у кримінальному провадженні №0001753 від 19.12.2024 рокупід час затримання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , при проведені особистого обшуку на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, а саме на мобільний телефон марки «Xiaomi», моделі «Poco S65», в корпусі чорного кольору, з ІМЕІ1: : НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , з SN: НОМЕР_3 , без сім-карти, який поміщено до спеціального сейф-пакету №RIC:2010501.

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 року «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Одеського апеляційного суду на протязі 5 (п`яти) днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1