1 УХВАЛАСправа № 335/5455/24 1-кс/335/894/2025
про арешт майна
ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділення Відділу поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з клопотанням про арешт майна.
В ході досудового розслідування встановлено, що 04.04.2024 до Відділу поліції № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 30.03.2024 приблизно о 10.30 годині невстановлена особа, під час дії воєнного стану, за допомогою електронно-обчислювальної техніки, під виглядом надання банківських послуг за допомогою фейкового чат-боту у месенджері «Телеграм» під назвою " ІНФОРМАЦІЯ_2 " шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами у загальній сумі 35 800 гривень, які були списані двома транзакціями з банківської картки «Ощадбанк» № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_5 , чим спричинила останній матеріальну шкоду на вказану суму. (ЖЄО 7723 від 04.04.2024)
В якості потерпілого допитано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка пояснила, що у неї є банківська картка, відкрита в АТ «Ощадбанк» № НОМЕР_1 .
30.03.2024 вона знаходилась вдома за вищевказаною адресою, де займалась хатніми справами. У зазначений приблизно час у неї виникла думка завантажити собі на мобільний телефон мобільний додаток «Ощад 24/7». Для цього вона зайшла до месенджеру «Телеграм», де у пошуку ввела назву банку «Ощадбанк», де їй показало чат-бот під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », до якого вона одразу зайшла. Ім`я користувача вказаного чат-боту « ІНФОРМАЦІЯ_4 ». Далі вона вела переписку з ботом, який автоматично надсилав їй повідомлення із запитами про надання інформації стосовно її вищевказаної банківської картки, на які вона відповідала та надавала всю інформацію стосовно картки, в тому числі і пін-код від неї. Під час її листування з ботом, їй ще надходили дзвінки з номерів телефонів НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , які називались працівниками банку, яким вона також надавала інформацію стосовно своєї картки. Після переписки з ботом та телефонних розмов їй надійшло смс-повідомлення від банку «Ощадбанк» з текстом про переказ грошових коштів з її банківської картки на картку іншого банку двома транзакціями на суму 29 000 гривень та 6 800 гривень. Після чого вона зрозуміла, що це невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа її грошовими коштами, отримавши всю інформацію стосовно її банківської картки. Таким чином їй завдано матеріальну шкоду на загальну суму 35 800 гривень.
З метою встановлення особи правопорушника співробітникам кіберполіції було надано доручення, в ході виконання якого було отримано інформацію, відповідно до якої встановлено, що грошові кошти з банківської картки потерпілої було перераховано на банківську картку емітовану АТ «Райффайзенбанк» № НОМЕР_4 двома транзакціями: 30.03.2024 о 10:42 годині на суму 29,000 гривень 30.03.2024 о 10:42 годині на суму 6800 гривень. В подальшому, встановлено, що грошові кошти з банківської картки емітованої АТ «Райффайзенбанк» № НОМЕР_4 було перераховано далі 30.03.2024 о 10:45 годині на банківську картку емітовану АТ «ОТП-банк» № НОМЕР_5 однією транзакцією в сумі 35 800 гривень. Після чого, з банківської картки АТ «ОТП-банк» № НОМЕР_5 грошові кошти було перераховано наступними транзакціями:
- 30.03.2024 о 13:05 годині на банківську картку емітовану АТ «Універсалбанк» № НОМЕР_6 в сумі 6,221 гривень;
- 30.03.2024 о 13:06 годині на банківську картку емітовану АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_7 в сумі 20,262 гривень;
- 30.03.2024 о 13:17 на банківську картку емітовану АТ «ПУМБ» № НОМЕР_8 в сумі 5,310 гривень.
Таким чином, ураховуючи вищевикладене, у слідства є достатні підстави вважати, що невстановлена особа, шляхом використання банківських карток емітованих АТ «Універсалбанк» № НОМЕР_6 , АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_7 та АТ «ПУМБ» № НОМЕР_8 , вчиняє шахрайські дії з метою заволодіння грошовими коштами потерпілих.
Згідно ст. 5 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 06.12.2019 № 361-IX, зі змінами та доповненнями: «До легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, належать будь-які дії, пов`язані із вчиненням фінансової операції чи правочину з доходами, одержаними злочинним шляхом, а також вчиненням дій, спрямованих на приховання чи маскування незаконного походження таких доходів, чи володіння ними, прав на такі доходи, джерел їх походження, місцезнаходження, переміщення, зміну їх форми (перетворення), а так само набуттям, володінням або використанням доходів, одержаних злочинним шляхом».
Ураховуючи вищевикладене, на теперішній час, з метою припинення протиправних дій, а також з метою повного, об`єктивного та неупередженого досудового розслідування, виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на усі грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку власнику банківської картки:
Слідчий в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій просила провести розгляд справи за її відсутності. Клопотання підтримує у повному обсязі, просить задовольнити його з підстав викладених у ньому.
З врахуванням положень ч. 2 ст. 172 КПК України, власник банківського рахунку, на який слідчий просить накласти арешт, у судове засідання не викликався.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
З клопотання слідчого та долучених в його обґрунтування доказів слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється з приводу заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами.
Органом досудового розслідування встановлено, що грошові кошти з банківської картки емітованої АТ «Райффайзенбанк» № НОМЕР_4 було перераховано далі 30.03.2024 о 10:45 годині на банківську картку емітовану АТ «ОТП-банк» № НОМЕР_5 однією транзакцією в сумі 35 800 гривень. Після чого, з банківської картки АТ «ОТП-банк» № НОМЕР_5 грошові кошти було перераховано наступними транзакціями:
- 30.03.2024 о 13:05 годині на банківську картку емітовану АТ «Універсалбанк» № НОМЕР_6 в сумі 6,221 гривень;
- 30.03.2024 о 13:06 годині на банківську картку емітовану АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_7 в сумі 20,262 гривень;
- 30.03.2024 о 13:17 на банківську картку емітовану АТ «ПУМБ» № НОМЕР_8 в сумі 5,310 гривень.
Таким чином, в органу досудового розслідування, є достатні підстави вважати, що невстановлена особа, шляхом використання банківських карток емітованих АТ «Універсалбанк» № НОМЕР_6 , АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_7 та АТ «ПУМБ» № НОМЕР_8 , вчиняє шахрайські дії з метою заволодіння грошовими коштами потерпілих.
У відповідності до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається будь-яка фізична або юридичної особа за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання можливості виведенню незаконно отриманих грошових коштів з банківської картки № НОМЕР_7 , відкритої в АТ КБ «Приватбанк» чи переведення наявних на ній коштів на інші рахунки, або інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.
Отже накладення арешту на вказане майно на даному етапі кримінального провадження є виправданим і необхідним, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту банківського рахунку вказаного у клопотанні.
Також, слідчий суддя звертає увагу, що накладення арешту на рахунок є позбавленням прав будь-яких осіб на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном (грошовими коштами), тому вимоги клопотання про заборону власнику банківського рахунку, в яких відкрита банківська картка та іншим особам користуватися, або розпоряджатися іншим чином, в тому числі і банківським рахунком, є дублюванням.
Щодо вимоги про зобов`язання уповноважених осіб АТ КБ «Приватбанк» повернути грошові кошти з банківського рахунку, в якому відкрита банківська картка на рахунок потерпілої, то вона є необґрунтованою, оскільки, виходячи з положень ст. 170 КПК України не входять до компетенції слідчого судді при розгляді клопотання про накладення арешту, а тому клопотання в цій частині задоволенню також не підлягає.
При цьому, слідчим суддею враховано, що відповідно до положень ч. 2 статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене вище, а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження клопотання підлягає частковому задоволенню, що не позбавляє права власника майна ставити питання про скасування арешту в порядку статті 174 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
В іншій частині клопотання відмовити.
Роз`яснити власнику майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.
Арешт майна може бути скасований у порядку встановленому КПК України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1