Номер провадження:1-кс/521/3032/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши заяву судді Малиновського районного суду міста Одеси ОСОБА_3 про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (справа №521/15862/24, провадження №1-в/521/1255/24) про застосування положень ст. 4,5 КК України, суд

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду міста Одеси від судді Малиновського районного суду міста Одеси ОСОБА_3 надійшла заява про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (справа №521/15862/24, провадження №1-в/521/1255/24) про застосування положень ст. 4,5 КК України.

Підставою для заявлення самовідводу послугувало те, що в провадженні Вищої ради правосуддя перебуває скарга адвоката ОСОБА_4 (провадження № Ч-4521/0/7-23 від 18.12.2023) щодо неналежної поведінки судді ОСОБА_3 .

Суддею ОСОБА_3 до Вищої ради правосуддя були направлені пояснення з приводу скарги адвоката ОСОБА_4 (провадження № Ч-4521/0/7-23 від 18.12.2023) в яких суддя ОСОБА_3 виклав свої твердження щодо неналежної професійної поведінки адвоката, у тому числі і про свої переконання про прояви помсти з його сторони за відхилення тотожних клопотань з приводу участі захисника у розгляді кримінального провадження в режимі відеоконференції, які також заявлені у цьому кримінальному провадженні.

Перевіривши доводи які слугували підставою для самовідводу, суддя вважає, що заява судді ОСОБА_3 , про самовідвід підлягає задоволенню з наступних підстав.

З заяви про самовідвід вбачається, що до Малиновського районного суду м. Одеси надійшла заява про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (справа №521/15862/24, провадження №1-в/521/1255/24) про застосування положень ст. 4,5 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи обвинувальний акт розподілений на суддю ОСОБА_3 .

В провадженні Вищої ради правосуддя перебуває скарга адвоката ОСОБА_4 (провадження № Ч-4521/0/7-23 від 18.12.2023) щодо неналежної поведінки судді ОСОБА_3 .

Суддею ОСОБА_3 до Вищої ради правосуддя були направлені пояснення з приводу скарги адвоката ОСОБА_4 (провадження № Ч-4521/0/7-23 від 18.12.2023) в яких суддя ОСОБА_3 виклав свої твердження щодо неналежної професійної поведінки адвоката, у тому числі і про свої переконання про прояви помсти з його сторони за відхилення тотожних клопотань з приводу участі захисника у розгляді кримінального провадження в режимі відеоконференції, які також заявлені у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні при наявності інших обставин, які викликають сумнів у його упередженості.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції (серед інших) є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 412 КПК України, є ухвалення судового рішення незаконним складом суду.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості колегія суддів вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

На підставі вищевикладеного, керуючись суб`єктивним критерієм, з метою забезпечення умов, за яких в учасників судового розгляду не виникало б будь-яких сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді, який здійснює розгляд зазначеного клопотання, суд вважає за необхідне задовольнити заяву про самовідвід.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 76, 409 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву судді Малиновського районного суду міста Одеси ОСОБА_3 про самовідвід від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (справа №521/15862/24, провадження №1-в/521/1255/24) про застосування положень ст. 4,5 КК України задовольнити.

Відвести суддю Малиновського районного суду міста Одеси ОСОБА_3 від участі у розгляді клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (справа №521/15862/24, провадження №1-в/521/1255/24) про застосування положень ст. 4,5 КК України.

Кримінальне провадження (справа №521/15862/24, провадження №1-в/521/1255/24), направити до канцелярії Малиновського районного суду м. Одеси для здійснення перерозподілу в порядку ст.35КПК України.

Копію ухвали направити судді Малиновського районного суду міста Одеси ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1