У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2024 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області

в складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жмеринці клопотання слідчого Слідчого відділу Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Підлісне Попаснянського району Луганської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , із професійно-технічною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше неодноразово судимого, востаннє 03.05.2018 року Попаснянським районним судом Луганської області за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 6 років позбавлення волі; 22.07.2024 року обвинувальний акт направлено до Печерського районного суду м. Києва за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000479 від 21.10.2024 року,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

в с т а н о в и в :

Слідчий слідчого відділення Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 . мотивуючи тим, що 12.10.2024 року в обідню пору, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи в АДРЕСА_2 , побачив на території домоволодіння № 46 велосипед, після чого в нього виник умисел на незаконне заволодіння чужим майном. Цього ж дня, близько 22:00 год. ОСОБА_5 реалізовуючи злочинний умисел, діючи повторно, умисно, таємно, з метою власного незаконного збагачення, з корисливих спонукань, розуміючи протиправність своїх дій та суспільно небезпечних наслідків, в період дії воєнного стану, через незамкнену хвіртку проник на територію домоволодіння АДРЕСА_2 , де шляхом вільного доступу з подвір`я здійснив крадіжку велосипеда торгової марки «Corso 26» моделі «Phantom 26», сірого кольору, вартість якого згідно висновку експерта № 3091/24-21 від 29.10.2024 року становить 5130 гривень. Після чого, ОСОБА_5 разом із викраденим майном залишив місце вчинення злочину, та розпорядився викраденим на власний розсуд, таким чином спричинивши потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 5130 гривень.

Крім цього, 14.10.2024 року близько 14:30 год., ОСОБА_5 перебуваючи в АДРЕСА_3 , зайшовши до під`їзду АДРЕСА_4 , між першим та другим поверхом в підсобному приміщенні побачив велосипед білого кольору та у нього виник умисел на незаконне заволодіння чужим майном. Після чого, 15.10.2024 року, в період часу з 00:29 год. по 00:49 год. ОСОБА_5 реалізовуючи злочинний умисел, діючи повторно, умисно, таємно, з метою власного незаконного збагачення, з корисливих спонукань, розуміючи протиправність своїх дій та суспільно небезпечних наслідків, в період дії воєнного стану, через незамкнені двері проник до підсобного приміщення між першим та другим поверхом під`їзду АДРЕСА_4 , яке перебуває в користуванні ОСОБА_8 , звідки шляхом вільного доступу здійснив крадіжку зварювального інвертора (апарату) торгової марки «AC WELDER» моделі «BX1 200C» червоного кольору, вартість якого згідно висновку експерта № 3090/24-21 від 29.10.2024 року становить 920 гривень та велосипеда торгової марки «CrossBike» моделі «Shark29», білого кольору, вартість якого згідно висновку експерта №3090/24-21 від 29.10.2024 року становить 4986 гривень. Після чого, ОСОБА_5 разом із викраденим майном залишив місце вчинення злочину та розпорядився викраденим на власний розсуд, таким чином спричинивши потерпілому ОСОБА_8 майнової шкоди на загальну суму 5906 гривень.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні даного злочину обґрунтовується, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту потерпілих; протоколами огляду місця події; протоколами допиту свідків; протоколами впізнання особи за фотознімками; протоколами слідчого експеременту; іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 є запобігання вчинення іншого кримінального правопорушення та переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Підставою застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри та ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винним в інкримінованому кримінальному правопорушенні, в нього відсутнє законне джерело доходу, постійне місце роботи та навчання; незаконного впливу підозрюваного на потерпілого, свідків чи експертів, оскільки згідно статті 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, ОСОБА_5 матиме можливість здійснювати на них відповідний незаконний вплив; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вказаним ризикам. На підставі викладеного слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а також визначити як альтернативу заставу для забезпечення виконання підозрюваним його обов`язків в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, тому необхідно застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вважає, що без обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, запобігти ризикам, які вказані у клопотанні неможливо, оскільки ОСОБА_5 будучи неодноразово раніше судимим за злочини проти власності, має не зняту та не погашену судимість, не працює, не навчається, не має стійких соціальних зв`язків, вчинив тяжке кримінальне правопорушення, тому вважає що підстав застосувати інший більш м`який запобіжний захід не має сенсу.

Слідчий СВ Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є доцільним та таким, що зможе запобігти ризикам, що вказані в клопотанні та на які посилається прокурор.

Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що вину у вчиненому визнає, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт за адресою фактичного місця проживання а саме: АДРЕСА_1 , а також має вагітну співмешканку.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт за адресою фактичного місця проживання зазначеного підозрюваним.

Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного, захисника, прокурора, слідчого, дослідивши матеріали додані до клопотання слідчого, прийшов до наступного висновку.

Згідно ч.1, п.4 ч.2 ст. 183 КПК України, взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При цьому відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обовязків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також, суд вбачає наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор: переховування від органів досудового розслідування та суду, можливість вчинити інше кримінальне правопорушення. Прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення злочині, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, офіційно ніде не працює та немає стабільного доходу, раніше неодноразово судимий, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

З аналізу матеріалів кримінального провадження слідчий суддя вбачає, що неможливо застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, оскільки він буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним слідчим у клопотанні та прокурором під час розгляду клопотання.

Крім того в ході вирішення клопотання прокурора щодо запобіжного заходу, а ні обвинуваченим ОСОБА_5 а ні захисником ОСОБА_6 не надали суду відповідно документи, які б підтверджували право власності на квартиру АДРЕСА_1 , які мають відповідати Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», та дозволу чи угоди з власником на подальше проживання підозрюваного із застосування можливого запобіжного заходу цілодобового домашнього арешту, тому дане клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 на цілодобовий домашній арешт є передчасним та належним чином не обґрунтованим.

Таким чином, слідчий суддя переконаний в доцільності задоволення клопотання та застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з встановленням застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , а саме те, що він вчинив тяжкий злочини в умовах воєнного стану, вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч.5 ст.182 КПК України у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб; оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі наведеного, керуючись статтями 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Підлісне Попаснянського району Луганської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту взяття під варту.

Встановити строк дії ухвали до 26 січня 2025 року включно.

Визначити розмір застави у межах 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок НОМЕР_1 , код отримувача (код за , банк отримувача ДКСУ м. Київ, ГУДКСУ у Вінницькій області код банку отримувача (МФО) 820172.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи; утриматися від спілкування з потерпілим та свідками.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення (застави) коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та суддю Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду Вінницької області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1