УХВАЛА

іменем України

30.09.2024

Справа № 335/6650/24

Провадження № 1-кс/331/1956/2024

Слідча суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Запоріжжі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

В С Т А Н О В И Л А:

23.09.2024 року до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_3 , який подав через захисника ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою слідчої судді від 24.09.2024 року відкрито провадження по даній скарзі, розгляд якої було призначено на 26 вересня 2024 року.

Слідчий надав заяву, в якій просив слідчу суддю розглянути скаргу без його участі.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на території України з 05-30 години 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, а також запроваджено заходи правового режиму воєнного стану.

Згідно з вимогами п. 4 ч. 1ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження) у разі необхідності забезпечення оперативності судового провадження.

Верховним Судом в Інформаційному листі від 03.03.2022 №1/0/2-22 та в рекомендаціях Ради суддів України від 02.03.2022 судам рекомендовано розглядати справи в режимі відеоконференції.

Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження (ч. 2 ст. 336 КПК України)

Відеоконференція покликана захистити учасників процесу від надмірного його затягування.

Таким чином, з метою дотримання розумних строків судового розгляду справи, виходячи з того, що на території України запроваджено заходи правового режиму воєнного стану, суддею було вирішено питання про проведення судового провадження у даній справі в режимі відеоконференції між Жовтневим районним судом м. Запоріжжя та ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».

У судовому засіданні, призначеному на 26 вересня 2024 року ОСОБА_3 відмовився приймати участь у режимі відеоконференцзв`язку, про що співробітниками ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» складено відповідний акт.

У судове засідання призначене на 30.09. 2024 року ОСОБА_3 повторно не з`явився, не повідомивши причини своєї неявки, відмовився приймати участь у режимі відеоконференцзв`язку, про що співробітниками ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» складено відповідний акт. Клопотань про відкладення розгляду справи від нього до суду не надходило, заяв про забезпечення його особистої участі у судовому засіданні також немає.

Відповідно до ч.2 ст.306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Частина 1 ст.22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Згідно з п.2 ч.3 ст.28 КПК України одним з критеріїв для визначення розумності строків кримінального провадження є поведінка учасників кримінального провадження.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив, зокрема, висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Передбачене ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) від 07.07.1989).

Так, судом була надана можливість ОСОБА_3 взяти участь у судових засіданнях 26.09.2024 та 30.09.2024 особисто шляхом відеоконференцзв`язку, скаржник відмовився від участі у суді та жодних пояснень ані щодо своєї скарги, ані щодо забезпечення його участі у судовому засіданні іншим чином не висловив, у подальшому проігнорував неодноразові судові виклики. Така поведінка розцінюється слідчою суддею як непідтримання поданої до суду скарги.

Адвоката ОСОБА_4 було викликано до судового засідання на розгляд скарги на 26.09.2024 року, на що в телефонному режимі вона повідомила, що немає повноважень брати участь у розгляді скарги , так як відповідно до доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги особи, вона була призначена лише на забезпечення надання безоплатної вторинної допомоги на 5 червня 2024 року для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 .

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в Узагальненнях «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд.

Приймаючи до уваги, що заявник відмовився брати участь у судовому засіданні шляхом відеоконференцзв`язку, у подальшому на виклики суду не відреагував, був обізнаний про наслідки неприбуття до суду, вважаю, що при зазначених обставинах скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягає залишенню без розгляду, що не позбавляє заявника права на повторне звернення до суду з такою скаргою у встановленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-307,309 КПК України, слідча суддя,-

У Х В А Л И Л А:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя: ОСОБА_1