У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/2993/24 № 1-і/610/3/2024
м. Балаклія30 серпня 2024 року

Балаклійський районний суд Харківської області у складі:

головуючого: ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна та про долю речових доказів,

в с т а н о в и в:

Предметом клопотання є майно:

1)транспортний засіб марки «ЛУАЗ» моделі «969М» державний номерний знак НОМЕР_1 ,

2)бензопила.

На обґрунтування клопотання зазначається про те, що під час здійснення досудового розслідування на вказане майно був накладений арешт, а після закриття кримінального провадження необхідно вирішити долю цих речових доказів.

Заявник, прокурор, слідчий просили розглянути клопотання за їхньої відсутності. Їхнє неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Ухвалою слідчого судді Балаклійського районного суду Харківської області від 24.04.2024 у кримінальному провадженні № 000259 від 19.04.2024 накладено арешт на майно, зокрема:

1)транспортний засіб марки «ЛУАЗ» моделі «969М» державний номерний знак НОМЕР_1 , синього кольору, який на праві власності належить ОСОБА_4 , яким керував (користувався) ОСОБА_3 ;

2)бензопилу, жовто-помаранчевого кольору, без маркування, власником якої є ОСОБА_3 .

За постановою слідчого СВ Балаклійського ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області кримінальне провадження № 000259 від 19.04.2024 закрито.

Оскільки з огляду на принципи змагальності сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості та диспозитивності прокурор не заперечив і не спростував обставину актуальності рішення слідчого про закриття кримінального провадження, тому суд і виходить з цього та належності майна особам, зазначеним у клопотання прокурора про арешт майна і у цьому клопотанні.

За приписами частини 4, якою доповнено ст. 132 КПК України Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв'язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК України є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК України є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв'язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК України вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб'єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Таким чином, у разі закриття слідчим, прокурором кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК, заходи забезпечення кримінального провадження, серед яких і арешт майна, припиняють свою дію в силу прямої вказівки ч. 4 ст. 132 КПК України (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15.04.2024 у справі № 554/2506/22).

Проте після припинення в силу закону дії арешту майна залишається не вирішеним питання про долю речових доказів, які знаходились під арештом.

Відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК України у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Згідно до ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, зокрема: 1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Внаслідок закриття кримінального провадження, за відсутності заперечень прокурора і відсутності відомостей про скасування цього рішення слідчого, відсутня шкода для кримінального провадження, тому речові докази необхідно повернути їх власникам (володільцям).

На підставі викладеного, керуючись ст. 100, 132, 171-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити частково.

2.Речові докази:

1)транспортний засіб марки «ЛУАЗ» моделі «969М» державний номерний знак НОМЕР_1 повернути його власнику або володільцю ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ),

2)бензопилу повернути її власнику або володільцю ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

3.В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1