Дата документу 16.07.2024
Справа № 334/5186/24
Провадження № 1-кп/334/581/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора: ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000089 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 січня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ч. 2 ст. 114-2 КК України

в с т а н о в и в:

25 червня 2024 року до Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000089 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 січня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ч. 2 ст. 114-2 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності, суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, зазначивши, що дане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м.Запоріжжя, підстав для закриття провадження немає, обвинувальний акт відповідає вимогам Кримінального процесуального законодавства, а тому можливо призначити судовий розгляд даного кримінального провадження у відкритому судовому засіданні у строки, визначені КПК України, з викликом в судове засідання учасників розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду та додатково заявив клопотання про відмову від захисника ОСОБА_6 , яка була призначена постановою слідчого 2-го відділення СВ Управління СБУ в Запорізькій області від 05 червня 2024 року з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Донецькій та Запорізькій областях для здійснення захисту у кримінальному провадженні № 0000089 від 18.01.2024 року.

Також, ОСОБА_4 пояснив, що після конфіденційного спілкування з адвокатом ОСОБА_5 та укладання з ним договору про правову допомогу, він виявив намір, щоб його захист здійснював адвокат ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_6 не заперечувала проти заявленого клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 зазначивши, що це не суперечить закону.

Прокурор проти відповідного клопотання не заперечував.

Адвокат ОСОБА_5 не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду та погодився з відмовою ОСОБА_4 від захисника ОСОБА_6 .

У свою чергу, захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 з метою підготовки кримінального провадження до судового розгляду, у порядку ст.315 КПК України, заявив клопотання про допит свідків щодо обставин кримінального провадження, які є предметом розгляду в межах кримінального провадження та яким відомі обставини ведення та функціонування телеграм-каналу «Supernova+» та характеру участі ОСОБА_4 у ньому. Питання вирішити після дослідження письмових матеріалів справи.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор проти заявленого клопотання не заперечував.

Крім того, в межах підготовчого судового засідання захисником обвинуваченого заявлено клопотання щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 .

Мотивуючи своє клопотання, захисник зазначив, що обираючи запобіжний захід у вигляді триманні під вартою ОСОБА_4 , слідчий суддя виходив з того, що кримінальним процесуальним законодавством передбачено тільки один вид запобіжного заходу для осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених у т.ч. ст. 114-2 КК України, а саме - тримання під вартою. Проте, на думку захисника, ці висновки слідчого судді є передчасними та не враховують офіційне роз`яснення вказаної норми закону. Так, 19.06.2024 Конституційний суд України ухвалив рішення, яким наголосив, що шкода для прав і свобод особи від застосування за частиною шостою статті 176 Кодексу заходу у вигляді тримання під вартою не повинна бути надмірною. Тобто, Конституційний Суд України вважає, що відповідно до вказаних приписів Кодексу під час застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу є можливість, за певних підстав та обставин, визначених статтями 177, 178 Кодексу, застосувати заставу як більш м`який запобіжний захід. Отже, за частиною шостою статті 176 Кодексу запобіжний у вигляді тримання під вартою не визначено як безальтернативний винятковий запобіжний захід.

З огляду на вказані обставини, сторона захисту вважає, що слідчий суддя при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 не врахував офіційне роз`яснення Рішення Конституційного Суду України від 19.06.2024 р. N 7-р(II)/2024, яке за своїм змістом прямо суперечить обґрунтуванню щодо начебто неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Додатково захисник пояснив, що ОСОБА_4 , як один із адміністраторів телеграм-каналу «Supernova+», на систематичній та послідовній основі неодноразово здійснював заходи щодо фінансової підтримки Збройних Сил України, та постійно і виключно висловлював проукраїнську, патріотичну позицію щодо відбиття військової агресії російської федерації, що очевидно свідчить про позитивну та проактивну роль ОСОБА_4 у спростуванні російських фейків про причини чи підстави нападу на Україну.

Отже, на переконання захисника, на момент проведення підготовчого судового засідання по справі, фактично відсутні всі перелічені ст. 177 КПК України ризики, і в тому числі ті, які на момент обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховувалися слідчим суддею, що є достатньою та вагомою підставою для пом`якшення запобіжного заходу ОСОБА_4 .

З урахуванням викладених вище доводів, сторона захисту вважає достатнім та правильним на даний час обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. за місцем його мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 або якщо суд дійде висновку щодо неможливості застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, просили суд визначити альтернативний запобіжний захід триманню під вартою, а саме заставу.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника та просив суд змінити йому запобіжний захід на більш м`якій, не пов`язаній з позбавленням волі.

Прокурор заперечував проти заявленого клопотання щодо зміни запобіжного заходу та доводив суду, що ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ч. 2 ст. 114-2 КК України, тобто у поширенні інформації про розташування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань, за можливості їх ідентифікації на місцевості, якщо така інформація не розміщувалася у відкритому доступі Генеральним штабом Збройних Сил України, Міністерством оборони України або іншими уповноваженими державними органами, вчиненому в умовах воєнного стану. Обвинувачення, пред`явлене ОСОБА_4 у вчиненні вказаного злочину підтверджується зібраними у ході здійснення досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, які ще не досліджувалися судом.

Крім того, прокурор звернув увагу суду, що обраний стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 слідчим суддею запобіжний захід не оскаржувався, а звідси останній погодився з рішенням суду першої інстанції.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, дослідивши письмові докази, які надані стороною захисту, приходить до наступного:

Кримінальне провадження надійшло до суду без порушень правил підсудності. Підстав для повернення обвинувального акту прокуророві для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.ст.468-475 КПК України, немає. Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п.4-8 ч.1 ст.284 КПК України, немає. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимог процесуального закону, підстав для його повернення прокуророві немає, тому слід призначити кримінальне провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

З вказаних мотивів, з метою підготовки до судового розгляду, суд вважає за необхідне призначити судовий розгляд кримінального провадження на 23 липня 2024 року об 11 годині 00 хвилин. Здійснювати судовий розгляд кримінального провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 у відкритому судовому засіданні, виходячи з вимог ч.2 ст.27 КПК України, одноособово. Визначити склад осіб, які братимуть участь в судовому розгляді, наступним: процесуальний прокурор, обвинувачений, захисник обвинуваченого.

Вирішуючи клопотання сторони захисту щодо допиту свідків, яким відомі обставини ведення та функціонування телеграм-каналу «Supernova+» та характеру участі ОСОБА_4 у ньому, суд дійшов до висновку, що дане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного:

Відповідно до статей 42, 46 КПК України, обвинувачений, сторона захисту має право клопотати про допит свідків.

Частиною 2 статті 22 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду доказів. Частина 6 цієї ж статті передбачає обов`язок суду створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, у тому числі забезпечити, щоб права, надані законом стороні, могли бути ефективно реалізовані. Закон, передбачивши право стороні захисту вимагати виклику і допиту свідків захисту на тих самих умовах, тим самим передбачив і обов`язок суду їх розглянути в сукупності з іншими доказами. Такий підхід законодавця повністю відповідає вимогам статті 6 §1 та §3(b) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції).

Виходячи із позиції захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_4 , який наполягає на виклику та допиті свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 ; ОСОБА_16 , Ландграфенштрасе, суд вважає за можливе викликати вказаних осіб до Ленінського районного суду м.Запоріжжя за клопотанням захисника обвинуваченого з покладенням на нього обов`язку забезпечення їх явку у судове засідання.

Щодо заявленого стороною захисту клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України). Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій.

Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Суд зазначає, що під час розгляду вказаного кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ч. 2 ст. 114-2 КК України, яке, відповідно до ст.. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, та за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

На переконання суду, на даному етапі підготовчого судового засідання, не доцільно змінювати запобіжний захід, оскільки не відпали підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання запобіжного заходу, а саме ризики переховуватися від суду, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні (зокрема позбавлення волі на строк до 8 років).

На думку суду, продовжують існувати ризики вчинити інше кримінальне правопорушення або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки у випадку зміни запобіжного заходу на більш м`який ОСОБА_4 може продовжити вчиняти аналогічні злочини.

Обраний щодо обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини та менш суворий запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Конституційний Суд України у рішенні від 27.10.1999 р. № 7рп зазначив, що кримінальну відповідальність слід розглядати як особливий правовий інститут, у межах якого здійснюється реагування держави на вчинений злочин. Кримінальна відповідальність передбачає офіційну оцінку відповідними державними органами поведінки особи як злочинної. Підставою кримінальної відповідальності є наявність у діяннях особи складу злочину, передбаченого кримінальним законом. Це форма реалізації державою правоохоронних норм, яка в кінцевому підсумку, як правило, полягає в застосуванні до особи, що вчинила злочин, конкретних кримінально-правових заходів примусового характеру через обвинувальний вирок суду.

Розглядаючи можливість застосування до обвинуваченого будь-якого альтернативного запобіжного заходу, суд вважає, що наразі достатніми та належними підставами застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою у цьому кримінальному провадженні, є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які не зменшились та вчинення злочину проти основ національної безпеки України, за вчинення яких законодавцем прямо передбачено безальтернативний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Щодо стверджування сторони захисту права суду не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України, лише у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то суд не погоджується із цим твердженням, адже визначений слідчим суддею строк тримання під вартою, є складовою інституту кримінально-процесуального права як запобіжні заходи, що випливає як із змісту ст.184 КПК України (клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів), так і з її місця в структурі КПК України (§ 1. Запобіжні заходи, затримання особи на підставі ухвали слідчого судді, суду. Глава 18. Запобіжні заходи, затримання особи).

З урахуванням вищенаведеного, а також, що судовий розгляд вищевказаного обвинувачення у злочинах щодо проти основ національної безпеки України та проти громадської безпеки триває в умовах воєнного стану, обумовленого збройною агресією РФ проти України, з врахуванням особи обвинуваченого та високого ступеню встановлених щодо нього ризиків, а також враховуючи, що обраний ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 05.06.2024 року, продовжує свою дію, суд не вбачає підстав для його зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, стст.176-178, 183, 184, 199, 314, 315 КПК України суд

У Х В А Л И В:

Призначити по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ч.2 ст. 114-2 КК України судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на 23 липня року на 11 годину 00 хвилин (резервна дата 31.07.2024 року на 11 годину 00 хвилин).

Повідомити учасників кримінального провадження про дату, час та місце проведення судового розгляду.

Задовольнити клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 щодо допиту свідків сторони захисту:

- ОСОБА_7 , прож.: АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_8 , прож.:

АДРЕСА_3 ;

- ОСОБА_9 , прож.: АДРЕСА_4 ;

- ОСОБА_10 , прож. за адресою: АДРЕСА_5 ;

- ОСОБА_11 (Artsem Rabtsau), прож.: Сполучені Штати Америки, Каліфорнія, Сакраменто, ca 95814, 1401 f st (USA, 1401 f st, Sacramento НОМЕР_1 );

- ОСОБА_12 прож.: Ірландія, місто Дублін, вулиця Дорсет Стріт Аппер, буд. 2;

- ОСОБА_13 ( ОСОБА_17 ), прож.: Велика Британія, ОСОБА_18 , Холден Роад, 98 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , Leigh, Greater Manchester, UK, WN71EX);

- ОСОБА_15 ( ОСОБА_19 ), прож.: АДРЕСА_6 ).

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення. Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її проголошення.

Ухвала в іншій частині оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 16 липня 2024 року.

Суддя: ОСОБА_1