Справа №463/8550/24
Провадження №1-кс/463/6961/24
У Х В А Л А

про скасування арешту на майно

17 вересня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Личаківського районного суду м. Львова клопотання представника власника арештованого майна адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 04 травня 2022 року у кримінальному провадженні № 0000119 від 15.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.209, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 240 КК України, -

в с т а н о в и в:

представник власника арештованого майна звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова із клопотанням про скасування арешту на 6 упаковок по 5 ампул з написом «Tramal», накладеного ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 04.05.2022 (справа №463/2606/22, провадження № 1-кс/463/2030/22), в межах кримінального провадження № 0000119 від 15.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.209, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 240 КК України. Крім того, просив вирішити питання щодо безоплатної їх передачі на потреби ЗСУ.

Клопотання мотивує тим, що відпала необхідність в арешті цього майна, оскільки вилучене майно оглянуто, відповідні судові експертизи проведено, слідчі дії фактично завершено.

Заявник, прокурор, слідчий у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином, однак їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання по суті. Крім того, від слідчого надійшла заява, що проти скасування арешту на зазначене у клопотанні майно та подальшої передачі цього майна на потреби ЗСУ не заперечують, оскільки на даний час відпала потреба в арешті такого майна.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду вказаного клопотання без участі осіб, що не з`явились.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали справи №463/2606/22, провадження № 1-кс/463/2030/22, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Так, згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, підставою для скасування арешту майна є необгрутованість його накладення або відсутність подальшої необхідності в його застосуванні.

Слідчим суддею встановлено, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, здійснюється досудоверозслідування укримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000119 від 25.03.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.209, ч. 2 ст.364, ч. 2 ст. 240 КК України.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 04.05.2022 (справа №463/2606/22, провадження № 1-кс/463/2030/22), в межах кримінального провадження № 0000119 від 15.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.209, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 240 КК України, накладено арешт на низку речей та документів, у тому числі на 6 упаковок по 5 ампул з написом «Tramal», які було вилучено 27.04.2022 в ході проведення обшуку.

Таким чином, вивчивши матеріали клопотання підозрюваного про скасування арешту майна, заяву прокурора та заяву слідчого, слідчий суддя встановив відсутність подальшої необхідності в застосуванні арешті майна, а тому слід частково скасувати арешт майна перелічений у клопотанні, накладений ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 04.05.2022 (справа №463/2606/22, провадження № 1-кс/463/2030/22), в межах кримінального провадження № 0000119 від 15.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.209, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 240 КК України.

Щодо безоплатної передачі вилученого у майна, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 8 ст. 100 КПК України реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. п. 28 та 29 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012:

- речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

- речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан, знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду.

Реалізація та знищення здійснюється з дотриманням вимог «Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним», затвердженого Постановою КМУ № 1340 від 25.08.1998 (далі Порядку).

Згідно п. 20 Порядку, тимчасово, на період воєнного стану в Україні, за рішенням керівника обласної військової адміністрації майно, зазначене у підпунктах 1, 3, 5, 6, 8, 12-15 пункту 1 цього Порядку, може бути безоплатно передано Збройним Силам, Національній гвардії, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, Держприкордонслужбі, МВС, Національній поліції, ДСНС, Управлінню державної охорони, Держспецзв`язку, іншим утвореним відповідно до законів України військовим формуванням, їх з`єднанням, військовим частинам, підрозділам, державним органам, установам (організаціям), які утримуються за рахунок бюджетних коштів (далі - суб`єкти, яким передається майно), для потреб оборони держави, забезпечення національної безпеки, відсічі збройної агресії Російської Федерації проти України, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, забезпечення енергетичної безпеки держави, продовольчої безпеки населення (далі - майно для потреб оборони та національної безпеки).

При цьому, підпунктом 14 пункту 1 Порядку передбачено, що дія цього Порядку поширюється на товари, від яких власники відмовилися на користь держави.

У відповідності до положень ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Одним із завдань кримінального процесу, згідно ст. 2 КПК України, є застосування належних правових процедур до кожного учасника кримінального провадження.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду при розгляді справи № 155/1064/18 наголосив, що поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа «Довженка проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення у процесуальному документі суду тощо.

Заявник володілець майна підозрюваний просив слідчого суддю вирішити питання щодо безоплатної передачі вилученого у нього майна, зазначеного у клопотанні, проти чого слідчий не заперечив.

Отже, з врахуванням наведених мотивів, бажання власника майна передати його на потреби ЗСУ, того, що органом досудового розслідування підтверджено, що з даними речовими доказами проведено всі необхідні процесуальні дії, слідчий суддя вважає, що дане клопотання слід задовольнити, та таке майно передати на потреби ЗСУ.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою Личаківського районного суду м. Львова у справі № 463/2606/26, провадження № 1кс/463/2030/22 від 04.05.2022, в частині накладення арешту на: 6 упаковок по 5 ампул з написом «Tramal», для подальшої передачі для потреб військових частин Збройних сил України та медичних закладів для використання при лікуванні військовослужбовців Збройних сил України.

Виконання ухвали в частині передачі майна на потреби Збройних сил України та медичних закладів для використання при лікуванні військовослужбовців Збройних сил України покласти на старшого слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові ОСОБА_5 .

Слідчий суддя ОСОБА_1