ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

25 липня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділу поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в селищі міського типу Тростянець, Тростянецького району Вінницької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням, погодженим із прокурором про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження № 0000699 від 16.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в ході розслідування якого у слідства виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляду запобіжного заходу.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 , достовірно усвідомлюючи, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який в подальшому неодноразово продовжувався, востаннє, на момент скоєння кримінального правопорушення, Указом Президента України від 06.05.2024 № 271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану з 05 годин 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, будучи неодноразово судимим за вчинення майнових злочинів на шлях виправлення не став та вчинив інкриміноване йому кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.

13.05.2024 в орієнтовний період часу з 18 години 00 хвилин по 22 годину 00 хвилин, точний час встановити в ході досудового розслідування не представилось за можливе, ОСОБА_4 , перебуваючи неподалік продуктового магазину, що розміщується на території спілки садівничих товариств «Яришівка», Товариства « АДРЕСА_2 , здійснював розпивання алкогольних напоїв разом ОСОБА_6 .

В ході чого, ОСОБА_4 помітив, що ОСОБА_6 заснув, після чого останній вирішив таємно, в присутності власника, який в силу втоми та сонливості не усвідомлював факт скоєння злочину, викрасти чуже майно, з метою, у подальшому, розпорядитись ним як своїми власним.

Реалізуючи прямий умисел на викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , розуміючи протиправність своїх дій та їх суспільно небезпечних наслідків у вигляді спричинення матеріальної шкоди у певному розмірі, а також бажаючи її завдати, не маючи ані дійсного ані уявного права на власність потерпілого, з корисливих мотивів і метою власного незаконного збагачення за рахунок чужого майна, діючи поза волею власника майна, переконавшись що його дії непомітні, таємно вчинив крадіжку барсетки, перебуваючої в одягненому через плече стані на потерпілому, в середині якої розміщувались: грошові кошти в сумі 1500 (одна тисяча п`ятсот) гривень; валюта в сумі 400 (чотириста) Євро, що на момент вчинення злочину еквівалентно 17 752 гривням 72 копійкам (сімнадцяти тисячам сімсот п`ятдесяти двом гривням 72 копійкам); power bank торгової марки «hoco» моделі «J102A» ємністю 20000 mAh в справному стані; мобільний телефон торгової марки «Poco» моделі «M3 Pro 5G» 64GB в корпусі чорного кольору, який перебував у робочому стані та виконував всі функції; а також інші речі, які не представляють матеріальної цінності, належні ОСОБА_6 .

Згідно висновку експерта Вінницького відділення Київського науково-дослідницького інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 2290/24-21 від 24.07.2024, ринкова вартість телефону торгової марки корпорації «Xiaomi» «Poco» моделі «M3 5G», об`ємом пам`яті 64 GB, в корпусі чорного кольору, становила 2 777 гривень 00 копійок (дві тисячі сімсот сімдесят сім гривень 00 копійок); ринкова вартість зовнішнього портативного акумулятора (power bank) торгової марки «hoco» моделі «J102A» ємністю 20000 mAh, становила 837 гривень 19 копійок (вісімсот тридцять сім гривень 19 копійок).

Таємно вилучивши майно потерпілого, ОСОБА_4 , не маючи на меті повертати викрадене, оплачувати його вартість чи відшкодовувати її будь-яким еквівалентом, покинув з ним місце розпивання алкогольних напоїв, та згодом реально розпорядився як своїм власним, а саме привласнив для подальшого використання у своїх потребах.

Своїми злочинними діями ОСОБА_4 завдав майнової шкоди потерпілому ОСОБА_6 на загальну суму 22 866 гривень 91 копійка (двадцять дві тисячі вісімсот шістдесят шість гривень 91 копійка).

24.07.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненій в умовах воєнного стану.

Вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:

Протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення;

Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 ;

Протоколом огляду місця події від 15.07.2024;

Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

Протоколом огляду інформації, що перебуває у відкритому доступі;

Висновком експерта ВВ КНДІСЕ Міністерства юстиції України;

Повідомленням про підозру ОСОБА_4 у вчиненні криміцнлаьного правопорушення;

Допитом підозрюваного ОСОБА_4 ;

Іншими документами, зібраними в ході досудового розслідування.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненим кримінальним правопорушенням, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань, кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При обранні запобіжного заходу враховується тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується.

У той же час, застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

1) особисте зобов`язання, є недостатньо суворим запобіжним заходом, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину та наслідкам, які були завдані вчиненням злочину.

2) особиста порука не може бути достатньою, оскільки в ОСОБА_4 відсутні поручителі, які заслуговують на довіру та зможуть доставити останнього до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу;

3) підозрюваний не працевлаштований, тому немає коштів для застосування такого запобіжного заходу як застава.

Беручи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, яке є тяжким злочином, санкція якого містить максимальне покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний усвідомлює про неминучість покарання за вчинення такого злочину, а також останній неодноразово судимий за вчинення майнових злочинів. Окрім цього, ОСОБА_4 усвідомлює, що санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, у зв`язку із чим у будь який час може покинути місце свого постійного перебування (проживання), тим же самим переховуватись від органів досудового розслідування та суду за скоєне ним кримінальне правопорушення.

Отже, всі вищевказані обставини, у своїх сукупності свідчать про те, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 в рамках даного кримінального провадження є недоцільним та малоефективним, оскільки вони не можуть запобігти наявним ризикам. В зв`язку із цим, існує необхідність застосування до ОСОБА_4 , який має постійне місце проживання, забіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

У зв`язку з вищевикладеним, керуючись вимогами ст. 40, 131, 132, 176- 178, 181, 184, 194 КПК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, суду пояснив, що по кримінальному провадженні існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тому останньому необхідно обрати саме такий запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечив щодо задоволення клопотання слідчого.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Даний арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинення злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , органом досудового розслідування покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про обрання до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину. Тяжкість кримінального правопорушення, а також наявність низки судимостей підозрюваного, дають підстави слідчому судді дійти висновку, що по кримінальному провадженню існує обґрунтований ризик, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення відповідальності та, відповідно, покарання за кримінальне правопорушення, а також продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, що в свою чергу свідчить про підвищену суспільну небезпечність останнього.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя вважає, що запобіжний захід відносно ОСОБА_4 у виді домашнього арешту в певний період доби є занадто м`яким в даному конкретному випадку.

Прокурором в ході розгляду даного клопотання не доведено, що вказані в клопотанні ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш жорстких запобіжних заходів в даному конкретному випадку є недоцільними і саме - домашній арешт в певний період доби може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам, а тому дане клопотання слідчий суддя вважає необґрунтованим, недоведеним, та таким, що задоволенню не підлягає.

З огляду на вищевикладене, враховуючи необґрунтованість та недоведеність клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що в задоволенні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_4 , слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції № 3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_1