Справа № 715/3670/24
Провадження № 1-кс/715/399/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.11.2024 селище Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши в судовому засіданні в селищі Глибока в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотання про зміну запобіжного заходу. В клопотанні посилається на те, що ухвалою слідчого судді Глибоцького районного суду Чернівецької області від 07.11.2024 у справі № 715/3670/24 задоволено клопотання слідчого погоджено прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за № 0003961 від 04.11.2024. Згідно ухвали, до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном до 03 січня 2025 року, в межах строку досудового розслідування з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 1 000 000 гривень. Слідчим відділенням № 3 (смт Глибока) слідчого відділу Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003961 від 04.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України. 06.11.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного злочину та вручено клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вказує, що сторона обвинувачення вважає, що необхідність обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави (тримання під вартою із визначенням розміру застави застосованої до підозрюваного) обумовлюється наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати, якщо підозрюваний буде залишатися на волі. Разом з тим, вказує, що існують наступні обставини, які свідчать про безпідставність вимог сторони обвинувачення щодо обрання щодо підозрюваного виняткового запобіжного заходу тримання під вартою та незаконність і необґрунтованість ухвали слідчого судді.

Так, відповідно до документів, наданих органом досудового розслідування разом з клопотанням, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України 06.11.2024. Разом з цим, надані на підтвердження обґрунтованості підозри матеріали не містять жодних доказів, які об`єктивно підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення будь-якого злочину. Вказані матеріали, додані до клопотання про застосування запобіжного, містять витяг з ЄРДР, копії документів свідків, два протоколи допиту свідків, два протоколи пред`явлення для впізнання свідкам, відомості про видачу паспорта ОСОБА_6 , довідка про місце його проживання, характеристика за місцем реєстрації, а також повідомлення про підозру, допит в якості підозрюваного. При цьому, ані витяг з ЄРДР, ані протоколи допитів свідків, протоколи впізнання не містять жодних відомостей про причетність ОСОБА_6 до будь-якого кримінального правопорушення, або навіть згадування про нього. Витяг з ЄРДР містить інформацію про затримання 03.11.2024 працівниками 31 прикордонного загону поблизу с. Черепківці 5 громадян України ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які за сприяння невстановлених осіб намагалися незаконно перетнути державний кордон України. Однак жодного згадування про будь-яку роль ОСОБА_4 у цій події, у витягу не зазначено. ОСОБА_4 не було затримано на місці вчинення правопорушення, не вилучено жодного документу, або предмету, який свідчив би про його причетність до незаконної діяльності. Одночасно, відповідно до змісту доданих до клопотання протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, вказана слідча дія проведена з грубими порушеннями кримінального процесуального законодавства.

Протоколи, додані слідчим до клопотання не містять попереднього опитування свідків про зовнішній вигляд та прикмети особи, яка підлягає впізнанню. При цьому, до матеріалів не додані тексти показань свідків, а лише бланки протоколів, які містять лише відомості щодо анкетних даних і відмову свідка від внесення тексту до протоколу допиту, та неможливо встановити, чи давали вони попередньо пояснення щодо зовнішнього вигляду та прикмет відповідної особи, її ролі у події, у якій брали участь свідки, а також роль у події самих свідків. Жодний свідок не повідомив у протоколі ані день, ані час, ані хоча б місцевість, хоча б приблизну, де відбувалися події, що досліджуються при проведенні слідчої дії. Вказані порушення, допущені під час проведення впізнання, не можуть бути усунуті, оскільки кримінальний процесуальний закон виключає повторне проведення пред`явлення особи для впізнання. Знову ж таки, не відомо, які показання були надані особами, яким пред`являлися фотознімки для впізнання, під час їх допиту в якості свідків, чи повідомляли вони дату, час, місце подій, що досліджуються, оскільки слідчим не приєднані до матеріалів тексти відповідних показань. Також спірним є питання добровільності надання свідками показань, оскільки вони були затримані представниками влади за підозрою у вчиненні адміністративного правопорушення, та неможливо встановити, чи не надані показання під психологічним або фізичним впливом. Відтак, відомості, отримані під час проведення пред`явлення фотознімків для впізнання свідкам ОСОБА_7 , ОСОБА_8 є неналежними доказами в розумінні ст. 85 КПК України, та відповідно до положень ч. 2 ст. 86 КПК України не можуть бути використані при прийнятті процесуальних рішень, на них не може посилатися суд при ухваленні судового рішення. Таким чином, вважають, що підозра, оголошена ОСОБА_4 є необґрунтованою, однак свою винуватість останній має бажання та можливість доводити у встановленому законом порядку у суді, а не тікаючи від органу слідства та суду, уникаючи повноцінного розслідування.

Вказує, що наявність ризику переховуватися від органу досудового розслідування та суду, орган досудового розслідування обґрунтовує підозрою ОСОБА_4 у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 9 років, а також володінням ним знаннями, які можуть допомогти незаконно перетнути державний кордон України та переховуватися за межами України. Однак, слідчий жодним чином не підтверджує наявність у ОСОБА_6 спеціальних знань, які можуть полегшити йому можливість перетину кордону. Вказане припущення є абсолютно голослівним, а факти особистого здійснення організації незаконного перетину іншими особами кордону України поза контрольно-пропускним пунктом слідчим не підтверджені. Більш того, під час визначення вказаного ризику орган досудового розслідування не зазначає про міцність соціальних зв`язків, які нівелюють вказаний ризик та унеможливлюють переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, ОСОБА_6 є одруженим та має малолітню дитину сина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також на утриманні ОСОБА_6 , який утримує свою родину за рахунок заробітків з перевезення пасажирів власним автомобілем, перебуває дружина, яка не працює ОСОБА_13 , а також дідусь похилого віку ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_6 має місце реєстрації та постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 . Отже, сімейний статус, родинні та сталі соціальні зв`язки виключають декларований органом досудового розслідування ризик переховування ним від органу досудового розслідування та суду ,однак цей факт не був врахований при прийнятті оскаржуваного рішення слідчим суддею.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, то слід враховувати, що свідки мобілізовані та проходять військову службу в ЗСУ тому відсутній зазначений ризик. Крім цього, четверо свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_7 на підставі відповідних ухвал слідчого судді Глибоцького районного суду Чернівецької області у справі № 715/3670/24 допитані у судовому засіданні у порядку ст. 225 КПК України 05.11.2024, отже їх показання можуть бути використані як докази під час судового розгляду кримінального провадження у суді. Тобто будь-які намагання ОСОБА_4 вплинути на свідків з метою зміни ними показань, якщо вони навіть теоретично матимуть місце, не будуть мати жодних наслідків. При цьому, вказані свідки є мешканцями інших областей України, та їх спілкуванню з ОСОБА_4 можливо запобігти шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою.

Вказує, що ОСОБА_4 є раніше не судимим, характеризується за місцем проживання позитивно. Таким чином, слідчим та прокурором не було доведено наявність будь-яких ризиків у кримінальному провадженні, зокрема таких, що є достатніми для застосування найжорсткішого запобіжного заходу у кримінальному провадженні, а факт безпідставності клопотання не було взято до уваги слідчим суддею.

Враховуючи, що до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави ще не обирався та й відповідно ним не порушувався, злочин, в якому він підозрюється не належить до тих, які унеможливлюють застосування застави, просять суд у випадку, якщо суд дійде висновку про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити ОСОБА_4 , зважаючи на його матеріальний стан та стан здоров`я дружини, що вимагає постійних витрат на лікування у зв`язку з проблемами зі слухом, необхідність утримувати сім`ю та дідуся, у випадку, якщо суд дійде висновку про неможливість застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, просить визначити до нього як альтернативний запобіжний захід суму застави у мінімальному розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 гривень, що достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та водночас не буде завідомо непомірним для нього. На підставі викладеного, просить Скасувати / змінити запобіжний захід застосований ухвалою слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, зареєстрованому в ЄРДР за № 0003961 від 04.11.2024. У випадку, якщо суд дійде висновку про необхідність застосування до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0003961 ОСОБА_4 запобіжного заходу, застосувати щодо нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою (у вигляді особистого зобов`язання, застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб або домашнього арешту протягом визначеного часу доби з 23.00 по 07.00). У випадку, якщо суд дійде висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав клопотання та просив суд його задовільнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання захисника та просив зменшити йому розмір застави.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання.

Вислухавши учасників судового провадження, вивчивши клопотання з додатками, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Глибоцького районного суду Чернівецької області від 07.11.2024 року клопотання слідчої відділення №3 (с. Глибока) СВ Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_15 , яке погоджене з начальником Глибоцького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , в кримінальному провадженні № 0003961 від 04 листопада 2024 року про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою задоволено.

Застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном до 03 січня 2025 року.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 13.11.2024 року вказану ухвалу залишено без змін.

При постановленні вищевказаної ухвали слідчим суддею було встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, на даний час слідчий суддя вважає, що вищевказані ризики надалі існують.

Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. У разі доведення його вини йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років. Зазначене, з урахуванням тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваному, свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування або суду обумовлений тим, що ОСОБА_6 являється жителем прикордонного району та обізнаний з способами та шляхами незаконного перетину кордону, а органами досудового розслідування обґрунтовано підозрюється в організації незаконного переправлення осіб через кордон, що свідчить, що у випадку перебування на волі може незаконно перетнути кордон.

Органом досудового розслідування не встановлено місце знаходження перерахованих свідками коштів, що свідчить про наявність ризику передбаченого п.2 ч.2 ст.177 КПК України.

Крім цього, перебуваючи на волі ОСОБА_6 зможе впливати на свідків для уникнення відповідальності, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Суд ще раз наголошує, що проведення допиту свідка слідчим суддею на досудовому слідстві в порядку передбаченому ст.225 КПК України, жодним чином не перешкоджає допиту вказаних свідків в ході розгляду кримінального провадження по суті. При цьому, суд в ході судового розгляду справи зобов`язаний викликати в судове засіданні свідків, і тільки у разі якщо свідки не з`являються в судове засіданні та ухвали про привід неможливо виконати, суд може дослідити в судовому засіданні відеозаписи допиту свідків слідчим суддею.

В судовому засіданні захисник вказував на те, що допитані слідчим суддею свідки вже мобілізовані до лав ЗСУ, разом з тим будь яких доказів на підтвердження цих обставин суду не дав. Разом з тим, навіть мобілізація свідків до лав ЗСУ та їх перебування на території іншої області не виключає ризику впливу на цих свідків.

Також, як на момент розгляду клопотання слідчої так і на даний час досудовим розслідуванням не встановлено не встановлено всіх фігурантів кримінального провадження.

З огляду на ці обставини, слідчий суддя вважає, що підстав для зміни раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні.

Крім цього, ухвалою слідчого судді Глибоцького районного суду Чернівецької області від 07.11.2024 року одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_6 обов`язків, визначених КПК України, було визначено альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 1 000 000 (один мільйон ) гривень.

При цьому визначаючи такий розмір застави для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, суд взяв до уваги розмір неправомірної вигоди отриманої організаторами та виконавцями за незаконне переправлення осіб через кордон.

Слід заначити, що загальний розмір неправомірної вигоди за незаконне переправлення осіб через кордон відповідно до показів свідків склав близько 23 100 доларів США. Свідки впізнали ОСОБА_4 , який здійснював їх незаконне переправлення через кордон разом з іншими особами, проте інших фігурантів кримінального провадження на даний час не встановлено. А тому з огляду на вищевказане, на міру покарання яке загрожує підозрюваному у разі доведення його вини стороною обвинувачення, ту обставину, що він сам є мешканцем прикордонного регіону, і з огляду на пред`явлене обвинувачення обізнаний яким чином можливо незаконно перетнути кордон, а тому в даному конкретному випадку враховучю наявні міцні соціальні зв`язки підозрюваного. наявність на утриманні малолітньої дитини, розмір застави у розмірі 1 000 000 гривень та перспектива втрати застави у такому розмірі буде достатнім стимулюючим засобом задля забезпечення належної процесуальної поведінки такого підозрюваного.

З огляду на викладене у задоволенні клопотання слід відмовити.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 184, 192-194, 196-199, 201, 309 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: