справа №176/1768/24
провадження №1-в/176/60/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жовті Води в залі суду подання Кам`янського районного відділу № 2 філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області про приведення вироку Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04.07.2024 року відносно ОСОБА_3 у відповідність до вимог закону,

з участю учасників судового провадження: прокурора Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,-

В С Т А Н О В И В:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло подання Кам`янського районного відділу № 2 філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області про приведення вироку Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04.07.2024 року відносно ОСОБА_3 у відповідність до вимог закону.

Подання мотивоване тим, що ОСОБА_3 засуджена вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04.07.2024 року за ч.4 ст.185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком 5 років, на підставі ст. 75 КК України, звільнена від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком 2 роки та покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України. Вартість викраденого майна, згідно вироку суду становить 820 гривень 01 копійок.

09.08.2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024. Законом змінено поняття «вартості вкраденого майна» для визначення кримінальної караності крадіжки, як ознаки складу злочину, передбаченого ст. 185 КК України, що призвело до часткової декриміналізації умисних діянь, які виражені в умисному викраденні чужого майна. До набрання чинності вказаним Законом, кримінально караною вважалася крадіжка, виходячи з розміру - понад 0,2 неоподатковуваного мінімуму, який за нормами адміністративного та кримінального законодавства для кваліфікації злочинів чи правопорушень, встановлювався з суми неоподатковуваного мінімуму на рівні податкової соціальної пільги. Так, підпунктом 169.1.1 статті 169 визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року. Податкова соціальна пільга визначена підпунктами 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України для відповідного року. Таким чином, зазначеним Законом крадіжки на суму, що не перевищують на момент вчинення правопорушення у 2024 році - 3028 грн., у 2023 -2684 грн., у 2022 - 2481 грн., у 2021 році - 2270 грн., у 2020 році - 2102 грн., віднесено до дрібних крадіжок, за які передбачено адміністративну, а не кримінальну відповідальність.

Таким чином, внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-ІХ, який набрав чинності 09.08.2024 року має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

До початку судового засідання, до суду надійшли заяви від провідного інспектора Кам`янського районного відділу № 2 філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області ОСОБА_5 , засудженої ОСОБА_3 про підтримання подання та проведення судового розгляду без їх участі.

Прокурор в судовому засіданні внесене подання підтримала, просила задовольнити.

Дослідивши матеріали подання та матеріали особової справи засудженої, суд приходить до висновку, що подання підлягає задоволенню за таких підстав.

Так, вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04.07.2024 року ОСОБА_3 засуджена за ч.4 ст.185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком 5 років, на підставі ст. 75 КК України, звільнена від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком 2 роки та покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України. Вартість викраденого майна, згідно вироку суду становить 820 гривень 01 копійок. Подія злочину відбулася 10.05.2024 року.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі за текстом - Закон 3886-IX), відповідно до якого стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення «Дрібне викрадення чужого майна» викладена в новій редакції, та передбачає, що дрібним є викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У зв`язку із прийняттям даного закону з 09.08.2024 втратив чинність Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за викрадення чужого майна», відповідно до якого стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення «Дрібне викрадення чужого майна» була викладена в новій редакції, та передбачала, що дрібним є викрадення чужого майна, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищувала 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп.169.1.1 п.169.1 ст.169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Так пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

За ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатної особи в розрахунку на місяць становить 3028 грн.

Отже, для кваліфікації правопорушення адміністративного чи кримінального неоподатковуваний мінімум у 2024 році складає 1514 грн. (3028 / 2 = 1514).

В свою чергу, починаючи з 09.08.2024 майновим критерієм відмежування дрібної крадіжки, за яку передбачено адміністративну відповідальність, від крадіжки як кримінального правопорушення, є два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що для діянь, вчинених у 2024 році, становить 3028 грн. (1514 х 2 = 3028).

За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 13.01.2021 року по справі №306/7567/12, за загальним правилом, закріпленим у ч.2 ст.4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності.

Водночас, у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині першій статті 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Згідно положень ч.1 ст.5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

На підставі ч.6 ст.3 КК України зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Таким чином, Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» належить до закону, яким можуть вноситися зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність.

Оскільки, з набранням чинності Законом 3886-IX втратив чинність Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за викрадення чужого майна», який встановлював, що кримінальним правопорушенням визнавалась крадіжка майна, вартість якого на момент вчинення правопорушення перевищувала 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян (в 2024 році становить 302,8 грн.), то саме Закон 3886-IX скасовує кримінальну протиправність діяння - крадіжки, якщо вартість майна на момент вчинення правопорушення не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (в 2024 році становить - 3028 грн.), тому відповідно до вимог ст. 5 КК України має зворотну дію в часі.

На підставі ч.2 ст.74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Відповідно до п. 13 ч.1 ст.537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений ч. 2 ст. 539 КПК, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених ч. 2, 3 ст. 74 КК України.

Згідно із п.2 ч.2 ст.539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, у разі необхідності вирішення питань, передбачених, зокрема, п.13 ч.1 ст.537 КПК.

Враховуючи викладене обґрунтування, а також те, що у вчиненому засудженою діянні вартість викраденого майна становила 820,01 грн., що на момент вчинення правопорушення не перевищувало 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (в 2024 році становить - 3028 грн.), то ОСОБА_3 є засудженою за діяння, караність якого законом на теперішній час усунена, внаслідок чого, вона підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання відповідно до ч.2 ст.74 КК України.

За викладених обставин, суд дійшов висновку, що, ОСОБА_3 підлягає звільненню від призначеного судом покарання за вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04.07.2024 року.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 5, 74 КК України, ст.ст. 537, 539 КПК України, Законом України №3886-ІХ, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Подання Кам`янського районного відділу № 2 філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області про приведення вироку Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04.07.2024 року відносно ОСОБА_3 у відповідність до вимог закону - задовольнити.

На підставі ч. 2 ст. 74 КК України звільнити засуджену ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від покарання, призначеного їй вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 04.07.2024 року, у зв`язку з усуненням кримінальної караності діяння.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її оголошення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя