Справа № 182/6109/24
Провадження № 1-кп/0182/1171/2024
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.10.2024 м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

розглянувши у спрощеному провадженні у м. Нікополі в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення /кримінальний проступок/ за яким внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2024 за № 0000251 по обвинуваченню

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, із середньою освітою, без зареєстрованого місця проживання, проживає у АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштований, не одружений, раніше судимий:

- 07.02.2018 Марганецьким міським судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 70 КК України до 5 років позбавлення волі. 29.11.2022 звільнений по відбуттю строку покарання;

- 04.10.2024 Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 249 КК України до 1 року обмеження волі. На підставі ст. 75 КК України звільнений від відбуття покарання з випробуванням строком на 1 рік,

у вчиненні кримінального правопорушення /кримінального проступку/, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

Формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним

Обвинувачений ОСОБА_2 10.07.2024 приблизно о 21:00 год. прибув на берег Каховського водосховища, а саме приблизно в 100 м. від будинку АДРЕСА_1 , маючи умисел спрямований на незаконне заняття рибним добувним промислом, взявши з собою заборонене знаряддя лову - жилкову рибальську сітку, висотою приблизно 1,8 м., довжиною приблизно 50 м.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, порушуючи вимоги розпорядження Нікопольської районної військової адміністрації № 128 від 14.06.2023 «Про заходи щодо забезпечення громадського порядку на території Нікопольського району» щодо заборони громадянам виходу, пересування та перебування на береговій лінії та вивільненій від води території (акваторії) Каховського водосховища, 10.07.2024 приблизно о 21:10 год., відійшовши від берега Каховського водосховища приблизно на 10 м., незаконно встановив у воді заздалегідь заготовлене та принесене з собою заборонене знаряддя лову - жилкову рибальську сітку, після чого повернувся на берег.

В подальшому, 11.07.2024 приблизно о 05:10 год. ОСОБА_2 , прийшов на берег Каховського водосховища на відстань приблизно 100 м. від будинку АДРЕСА_1 , та, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, зняв раніше встановлену ним жилкову рибальську сітку, в якій знаходились водні живі біоресурси, а саме риба (карась сріблястий) у кількості 70 одиниць.

Після чого ОСОБА_2 11.07.2024 приблизно о 05:30 год. був виявлений працівниками сектору водної поліції ВРПП Дніпровського РУП та головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, вилучені з природного середовища - Каховського водосховища (водойми загального користування) водних живих біоресурсів, використовуючи заборонене знаряддя лову, ОСОБА_2 порушено вимоги чинного законодавства України.

Відповідно до п. 1 ст. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19 вересня 2022 року, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/104-24/35082-ФХЕД від 20.09.2024: 1. В розрахунковій відомості до протоколу серія ДП № 000624 відносно ОСОБА_2 , що складена головним державним інспектором сектору Криворізько-Нікопольської територіальної дільниці відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_3 , загальний розмір заподіяної внаслідок незаконного вилову риби шкоди становить 110 670 грн. 00 коп., загальний розмір заподіяної внаслідок незаконного вилову риби шкоди підтверджується на суму 110 670 грн. 00 коп. 2. Загальний збиток іхтіофауні популяціями р. Дніпро в зоні затоплення Каховського водосховища, який дозволяє характеризувати шкоду, як істотну у 2024 році становить 3 391 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (НМДГ), що у грошовому еквіваленті, відповідно становить (3 391x17) 57 647,00 грн. Фактичні збитки, завдані незаконним вилученням перелічених водних біоресурсів з природного середовища, відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, становлять 110 670,00 грн., що значно перевищує вказану граничну величину. За таким критерієм як «добування великої кількості водних біоресурсів» (у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля»): шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилученням водних біоресурсів з природного середовища, відповідно до матеріалів кримінального провадження, а саме риби карась - 70 екз., у сукупності з матеріальними збитками є істотною.

Таким чином, вказані умисні, незаконні дії ОСОБА_2 призвели до завдання істотної шкоди Державі в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області в розмірі 110 670 грн. 00 коп.

Своїми умисними діями, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, ОСОБА_2 вчинив кримінальне правопорушення /кримінальний проступок/, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України.

Історія провадження

17 жовтня 2024 року прокурор Нікопольської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 надіслав до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про вчинене кримінальне правопорушення /кримінальний проступок/ за яким внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2024 за № 0000251 по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення /кримінального проступку/, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. В обвинувальному акті прокурором викладено клопотання, в якому зазначено, що, враховуючи те, що підозрюваний беззаперечно визнає свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згодний з розглядом обвинувального акта за його відсутності, у відповідності до положень ч. 1 ст. 302 КПК України просить суд розглянути кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.

Позиції учасників судового провадження

Обставини вчинення ОСОБА_2 кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, не оспорюються учасниками судового провадження, про що свідчать додані до обвинувального акта письмові заяви.

Так, до обвинувального акту додано письмову заяву обвинуваченого ОСОБА_2 , яку він підписав у присутності захисника - адвоката ОСОБА_5 , відповідно до якої він беззаперечно визнав свою винуватість у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, згодний зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, згодний з заявленим цивільним позовом, ознайомлений з обмеженнями права апеляційного оскарження вироку суду, передбаченими ч. 2 ст. 302 КПК України, згодний з розглядом обвинувального акта судом у спрощеному провадженні (а.с. 12, 15-17). У вказаній заяві захисником підтверджено добровільність беззаперечного визнання винуватості обвинуваченим, його згоду із встановленими в результаті досудового розслідування обставинами, згоду з заявленим цивільним позовом і згоду на розгляд обвинувального акту за його відсутності.

Представником потерпілого Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_6 надано також письмову заяву, в якій остання погодилася зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами, зазначила, що вона ознайомлена з обмеженнями права апеляційного оскарження вироку, передбаченими ч. 2 ст. 302 КПК України, та погодилася з розглядом обвинувального акту у спрощеному провадженні (а.с. 14).

Обґрунтування позиції суду

Враховуючи, те, що ОСОБА_2 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, заяву ОСОБА_2 , в якій він зазначає, що не оспорює встановлені під час досудового розслідування обставини і згодний з розглядом обвинувального акта у спрощеному порядку без його участі, заяву представника потерпілого ОСОБА_6 , в якій вона зазначає, що згодна з розглядом обвинувального акта у спрощеному порядку без її участі, відсутність сумнівів у добровільності такої позиції обвинуваченого та представника потерпілого, суд вважає, що обвинувальний акт має бути розглянутий в порядку, визначеному статтями 381-382 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Оцінка судом встановлених органом досудового розслідування обставин

До обвинувального акту додані матеріали досудового розслідування.

Обставини встановлені органом досудового розслідування на підставі: електронного рапорту про подію від 11.07.2024; заяви ОСОБА_2 про надання згоди на проведення огляду та вилучення від 11.07.2024; протоколу огляду місця події від 11.07.2024 з доданою до нього фото-таблицею; копії розпорядження № 128 від 14.06.2023 Нікопольської районної військової адміністрації «Про заходи щодо забезпечення громадського порядку на території Нікопольського району»; копії протоколу про адміністративне правопорушення від 11.07.2024; копії розрахунку розміру збитків; копії опису знарядь незаконного добування водних живих ресурсів …, водних живих ресурсів від 11.07.2024 вилучених у ОСОБА_2 ; копії накладної № 128 від 11.07.2024 про передачу водних живих ресурсів ФОП « ОСОБА_7 »; висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/104-24/35082-ФХЕД від 20.09.2024.

Суд, перевіривши матеріали кримінального провадження, встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження, вважає, що при проведенні досудового розслідування порушень вимог КПК України вчинено не було, право на захист підозрюваному було роз`яснено та дотримано.

Розглянувши обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку, додані до нього матеріали кримінального провадження та докази на підтвердження встановлених органом досудового розслідування обставин, оцінюючи кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд вважає винуватість ОСОБА_2 доведеною в межах пред`явленого обвинувачення.

Дії ОСОБА_2 мають правильну правову кваліфікацію за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Вчинення ОСОБА_2 даного кримінального проступку не оспорюється.

Призначення покарання

При визначенні виду та міри покарання суд враховує вимоги ст. 50 КК України, відповідно до якої покарання є заходом примусу, що застосовується від імені держави за вироком суду до особи, визнаною винною у вчиненні кримінального правопорушення, і полягає в передбаченому законом обмеженні прав і свобод засудженого, має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженим, так і іншими особами. Особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень. Відповідно до вимог ст. 65 КК України суд призначає покарання у межах, установлених у санкції статті КК, відповідно до положень Загальної частини Кодексу, ураховуючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Призначаючи покарання обвинуваченому ОСОБА_2 , суд ураховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке, відповідно до ст. 12 КК України є кримінальним проступком.

Також суд ураховує встановлені органом досудового розслідування обставини та докази на підтвердження встановлених органом досудового розслідування обставин; особу винного.

Так, обвинувачений ОСОБА_2 раніше притягувався до кримінальної відповідальності (а.п. 78, 79, 80-83), має постійне місце проживання, за яким характеризується посередньо (а.п. 88). Також суд враховує що обвинувачений за медичною допомогою до лікаря-психіатра та лікарня-нарколога не звертався (а.п. 89). Не одружений, на утриманні нікого не має, офіційно не працевлаштований.

Обставинами, що пом`якшують покарання, суд вважає щире каяття (п. 1 ч. 1 ст. 66 КК України) та визнання вини (ч. 2 ст. 66 КК України).

Обставини, що обтяжують покарання, судом не встановлені.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне призначити обвинуваченому ОСОБА_2 покарання в межах санкції статті, за якою кваліфіковано його дії, у виді обмеження волі, оскільки обставини, які перешкоджають призначенню даного виду покарання, передбачені ч. 3 ст. 61 КК України, відсутні.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 70 КК України за правилами, передбаченими в частинах першій - третій цієї статті, призначається покарання, якщо після постановлення вироку в справі буде встановлено, що засуджений винен ще і в іншому кримінальному правопорушенні, вчиненому ним до постановлення попереднього вироку. У цьому випадку в строк покарання, остаточно призначеного за сукупністю кримінальних правопорушень, зараховується покарання, відбуте повністю або частково за попереднім вироком, за правилами, передбаченими в статті 72 цього Кодексу.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, 04.10.2024 вироком Нікопольського міськрайонного суду ОСОБА_2 засуджено за ч. 1 ст. 249 КК України до покарання у виді обмеження волі строком на 1 рік. На підставі ст. 75 КК України ОСОБА_2 звільнений від відбування призначеного покарання з випробуванням строком на 1 рік. На підставі п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України покладено на ОСОБА_2 наступні обов`язки: повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи; періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

У даному кримінальному провадженні ОСОБА_2 вчинив кримінальне правопорушення /кримінальний проступок/, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України - 10.07.2024, тобто до постановлення вироку Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.10.2024.

Враховуючи всі вищезазначені обставини справи, суд вважає необхідним при визначенні остаточного покарання застосувати принцип поглинення менш суворого покарання більш суворим.

Ураховуючи, що ОСОБА_2 , який вчинив кримінальне правопорушення /кримінальний проступок/ до винесення стосовно нього вироку від 04.10.2024 Нікопольським міськрайонним судом, всі обставини справи, щире каяття обвинуваченого, визнання ним вини, суд вважає, що виправлення обвинуваченого без відбування покарання можливе, тому вважає необхідним застосувати щодо нього ст. 75 КК України і звільнити його від відбування покарання з випробуванням, поклавши обов`язки, передбачені п. 1), 2) ч. 1 ст. 76 КК України.

Приходячи до такого висновку, суд враховує свої дискреційні повноваження (судового розсуду) у кримінальному судочинстві, які охоплюють повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, та інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо. Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.

Інші питання, які вирішуються судом при ухваленні вироку

Цивільний позов

Державним агентством України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області заявлено цивільний позов про стягнення з ОСОБА_2 , матеріальних збитків завданих рибному господарству України у розмірі 110 670 грн. 00 коп.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної особи, яка за законом несе відповідальність за шкоду, завдану їхніми діями.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації у повному обсязі.

Розмір шкоди обраховано у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів». Відповідні обрахунки, в свою чергу, підтвердженні висновком судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/104-24/35082-ФХЕД від 20.09.2024.

Згідно письмової розписки обвинуваченого ОСОБА_2 він з цивільним позовом ознайомлений та згодний.

Таким чином, враховуючи те, що вина ОСОБА_2 , у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення доведена, обставини, викладені в позовній заяві знайшли своє підтвердження, повне визнання ним позовних вимог, а також те, що його дії знаходяться у прямому причинному зв`язку з настанням події кримінального правопорушення та наслідками у вигляді збитків, суд приходить до висновку, що позов Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області є обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Запобіжний захід

Запобіжний захід стосовно обвинуваченого не застосовувався. Заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувались.

Речові докази та арештоване майно

Суд вирішує долю речових доказів відповідно до положень ст. 100 КПК України.

Речові докази:

- 1 сітка рибальська жилкова висотою 1,8 м., довжиною 50 м., з вічками 50 мм, упакована до спецпакету НПУ № QYH0219671; риба карась сріблястий у кількості 70 одиниць, підлягають спеціальній конфіскації у відповідності до вимог ст. 96-1, 96-2 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 174 КПК України, одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, суд вирішує питання щодо арештованого майна.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19.07.2024 на: - 1 (одну) сітку вічко 50 мм, висота 1,8 м, довжина 50 м, жилкова та живі водні біоресурси: рибу карась сріблястий 70 (сімдесят) одиниць - скасувати.

Процесуальні витрати.

Також суд вважає необхідним стягнути з обвинуваченого процесуальні витрати на залучення експерта при проведенні судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/104-24/35082-ФХЕД від 20.09.2024, згідно довідки в сумі 2 271 грн. 84 коп., оскільки відповідно до ч. 2 ст. 124 КПК України у разі винесення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

На підставі наведеного, керуючись ст. 370, 371, 374, 381-382 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

ОСОБА_2 визнати винуватим у пред`явленому йому обвинуваченні за ч. 1 ст. 249 КК України і призначити покарання у виді обмеження волі на строк 1 (один) рік 6 міс.

На підставі ч. 4 ст. 70 КК України за сукупністю кримінальних правопорушень, шляхом поглинення менш суворого покарання, призначеного за вироком Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.10.2024 більш суворим покаранням за даним вироком, остаточно призначити ОСОБА_2 покарання у виді обмеження волі на строк 1 (один) рік 6 міс.

На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_2 від відбування покарання з випробуванням, встановивши іспитовий строк 1 (один) рік.

На підставі п. 1), 2) ч. 1 ст. 76 КК України зобов`язати ОСОБА_2 в період іспитового строку періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації та повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Запобіжний захід стосовно ОСОБА_2 не застосовувався. Заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувались.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19.07.2024 на: - 1 (одну) сітку вічко 50 мм, висота 1,8 м, довжина 50 м, жилкова та живі водні біоресурси: рибу карась сріблястий 70 (сімдесят) одиниць - скасувати.

Відповідно ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію: 1 сітку рибальську жилкову, висотою 1,8 м., довжиною 50 м., з вічками 50 мм, упаковану до спецпакету НПУ № QYH0219671, що знаходяться на зберіганні в камері схову речових доказів Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області (квитанція № 004730), а також виловлену рибу карась сріблястий у кількості 70 одиниць, передану 11.07.2024 на відповідальне зберігання ФОП « ОСОБА_7 » (накладна № 128 від 11.07.2024), після набрання вироком законної сили безоплатно вилучити у власність держави.

Цивільний позов Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 у відшкодування матеріальних збитків завданих рибному господарству України, на користь Держави в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області 110 670 (сто десять тис. шістсот сімдесят) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави у відшкодування процесуальних витрат на залучення експерта 2 271 (дві тис. двісті сімдесят одна) грн. 84 коп.

На вирок може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду м. Кривого Рогу протягом тридцяти днів з моменту його проголошення з подачею апеляції через Нікопольський міськрайонний суд.

У відповідності до частини 1 статті 394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Учасники судового провадження мають право отримати копію вироку в суді.

Суддя: ОСОБА_1