Справа № 646/9503/23
№ провадження 1-кп/646/418/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2024 року м. Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі : головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про призначення судової психологічної експертизи у кримінальному провадженні, внесеному 15.10.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001122 з обвинувальним актом щодо ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 Кримінального кодексу України,

за участю сторін кримінального провадження :

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

У судовому засіданні захисник обвинуваченого заявив клопотання про призначення судової психологічної експертизи, на вирішення якої просив поставити питання:

1. Яка найбільш вірогідна поведінка особи, яка вчинила злочин проти особи:

- прийняти усі міри для того, щоб його було неможливо знайти, позбавитись або приховати речові докази (в даному випадку сім картку потерпілого), забрати усі речі та грошові кошти потерпілого, маю можливість цього, прийняти інші міри для того, щоб злочин не був розкритий та з ціллю запобігання покарання.

- вийняти з розбитого телефону потерпілого сім картку, вставити у свій телефон, сказавши потерпілому, що телефон береться з ціллю запобігання пограбування або крадіжки телефону?

2. Чи природно для особи, яка неодноразово була засуджена, надто емоційно сприйняти з боку потерпілого деякі специфічні висловлювання у свій бік?

3. Чи є у поведінці ОСОБА_3 ознаки дії особи, яка діє з наміром заволодіння чужого майна?

4. Чи є у поведінці ОСОБА_3 ознаки дії особи, яка бажає, щоб її найскоріше знайшли для вирішення деяких питань (у даному випадку повернення телефону)?

При проведенні експертизи просить врахувати те, що ОСОБА_3 був раніше неодноразово засуджений, знає технічні та інші прийоми та засоби розкриття злочинів. Крім того, взяти до уваги те, що потерпілий знав обвинуваченого через цивільну дружину останнього, та інші фактори, що характеризують поведінку обвинуваченого у кримінальному провадженні, що розглядається судом. Під час проведення експертизи, з метою запобігання формалізму, просить зобов`язати експертів опитати обвинуваченого ОСОБА_3 .

У судовому засіданні захисник підтримав клопотання, обґрунтувавши його тим, що згідно пояснень обвинуваченого ОСОБА_3 , які підтверджують поясненнями потерпілого ОСОБА_6 15.10.2023 приблизно о 13 годині ОСОБА_6 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, відходячи з під`їзду, дуже емоційно розмовляв по телефону, та не виключає можливості того, що сказав щось образливо на адресу ОСОБА_3 , або фразу, яку ОСОБА_3 міг сприйняти на свою адресу. Після цього, як пояснюють потерпілий та обвинувачений, останній наніс удар по ОСОБА_6 , після чого той впав, та у нього випав телефон. ОСОБА_3 , який наніс удар по ОСОБА_6 з причини образи, але? не маючи наміру заволодіти майном ОСОБА_6 , з метою запобігання пограбування, крадіжки майна ОСОБА_6 , взяв у нього телефон, сказавши, що поверне його на першу вимогу. Пізніше, побачивши, що телефон ОСОБА_6 пошкоджений, ОСОБА_3 вийняв з нього сім картку та вставив її у свій телефон з метою, щоб його, тобто ОСОБА_3 було легше знайти. У подальшому саме через те, що сім картка ОСОБА_6 знаходилась в телефоні ОСОБА_3 , а також через те, що ОСОБА_6 знав ОСОБА_3 , як

цивільного чоловіка жінки на ім`я ОСОБА_7 , яка неодноразово зверталася до ОСОБА_6 з приводу ремонту автомобіля, працівники поліції знайшли та затримали ОСОБА_3 .

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор заперечувала проти задоволення клопотання, вважаючи його необґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Статтею 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права (частина 1 ст. 242 КПК України).

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:

1) встановлення причин смерті;

2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;

3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;

4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;

6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням (ч. 2 ст. 242 КПК України).

Психологічна експертиза, з огляду на її предмет, встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Доводи, якими сторона захисту обґрунтовує необхідність призначення експертизи не вказують на наявність обставин, передбачених ст. 242 КПК України, а питання поставлені захисником на вирішення експерта є некоректними.

Згідно Розділу VI «Психологічна експертиза» Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року № 53/5 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) (далі - Інструкція) об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Приводом до призначення психологічної експертизи може виступати інформація про наявність обставин психологічної природи, які можуть ставити під сумнів здатність конкретної особи правильно відображати зовнішню і внутрішню сторони обставин, що мають юридичне значення. Специфіку предмета судово-психологічної експертизи складають фактичні дані про результати впливу на психічне відображення навколишнього, рефлексію та регуляцію власної поведінки підекспертних непатологічних психічних чинників: вікового, ситуаційного, емоційного, особистісного. Відмінність судово-психологічної експертизи від судово-психіатричної експертизи полягає у виявленні в експертному дослідженні фактичних даних про патологічні відхилення у психічному функціонуванні підекспертної особи та встановленні їх впливу на здатність відображати, рефлексувати та регулювати інкриміновані йому діяння. Важливими також є питання про взаємодію психологічних (вікових, емоційних, особистісних) та психопатологічних чинників, так звані випадки клінічної психічної норми,крайні, межові варіанти практичного психічного здоров`я. Йдеться про осіб, які пережили несприятливі соціально-психологічні, біологічні чи органічні шкідливості або транзиторні (скороминучі патологічні) стани, які мають здатність завершуватися клінічним видужанням. Такі стани проявляються здебільшого при психічному перенапруженні,у психотравмуючих чи екстремальних ситуаціях, тоді як у звичній обстановці є достатньо компенсованими і класифікуються як крайні варіанти індивідуально-нормального психічного функціонування.

З висновку судово-психіатричного експерта №298 від 20.11.2023встановелно, що виявлені у ОСОБА_3 при амбулаторному обстеженні емоційна нестійкість зі схильністю до асоціальної поведінки, нехтування соціальними правилами, нездатність отримувати користь з життєвого досвіду, і , особливо, з покарання. Недостатня адаптація в соціально-побутовому середовищі дозволяють говорити про дисоціальний розлад особистості, що не супроводжується психотичною соматикою, зниженням інтелекту та не позбавляє можливості правильно сприймати навколишнє, коригувати свої дії. У період часу, якому відповідає правопорушення, ОСОБА_3 перебував поза тимчасовимрозладом психічної діяльності, міг усвідомлювати свої дії та керувати ними.

Таким чином, експертами надано вичерпні відповіді на всі поставленні питання, висновок викладений чітко та має визначений конкретний характер.

Крім того, судом береться до уваги, що ні захисником, ні обвинуваченим на стадії досудового розслідування не заявлялось клопотань з приводу проведення судово-психологічної експертизи, з метою надання відповідей на питання, які заявлені у цьому клопотанні. Суду не надано доказів, що з відповідним клопотанням останні зверталися до слідчого, прокурора або до слідчого судді і їм було відмовлено.

З огляду на те, що питання, пов`язані з оцінкою показань під час досудового розслідування або в суді стосовно фактичних обставин провадження, не відносяться до компетенції судової психологічної експертизи і не потребують спеціальних знань, у задоволенні клопотання сторони захисту щодо проведення судової психологічної експертизи слід відмовити.

Крім того, в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 242-244, 350 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про призначення судової психологічної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1