Номер провадження:1-кп/521/667/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю обвинуваченого ОСОБА_5 ,

за участю захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси об`єднані обвинувальні акти який надійшов з Малиновської окружної прокуратури м.Одеси у кримінальному провадженні за №0001093 від 22.09.2022 року та Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону у кримінальному провадженні за №0000323 від 23.04.2024 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, зі слів неофіційно працює кухаром, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України, суд

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків передбачених п.1,2,3,4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та просили призначити обвинувальні акти до судового розгляду.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник заперечували проти клопотання прокурора, просили обрати більш м`який запобіжний захід, стосовно призначення до судового розгляду не заперечували.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Дане кримінальне провадження підсудне Малиновському районному суду міста Одеси згідно правил підсудності, передбачених ст. 32 та ст. 33 КПК України.

Під час досудового розслідування угоди у кримінальному провадженні не укладались, тому підстави для повернення кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування, в порядку, передбаченому ст.ст.468-475 КПК України, відсутні.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.4-8 ч.1 або ч.2 ст. 284 КПК України, немає.

Обвинувальний акт затверджений прокурором і відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Підстави для повернення обвинувального акта, передбачені ст. 291 КПК України відсутні.

Згідно до ч.2 ст.314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Відповідно до ч.2 ст.315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Відповідно до ст.316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що обвинувальні акти за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Вислухавши думки учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора та усні заперечення на клопотання прокурора сторони захисту, суд вважає, що доцільно задовольнити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

На підставі цього, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», п. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Суд, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, приходить до наступного.

Вивчивши клопотання та матеріали додані до нього, допитавши обвинуваченого, вислухавши думку учасників судового розгляду, суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, з наступних підстав.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України, які відповідно до ст.12 КК України є тяжкими злочинами.

Метою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 згідно клопотання є те, що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворювати будь-яку із речей, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків/потерпілу, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України, а також наявність ризиків передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, спробам знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, спробам незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадження, спробам перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, спробам вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховуватись від правоохоронних органів та суду. ОСОБА_5 може переховуватись від правоохоронних органів та суду, зокрема через територіальне розташування Одеської області поблизу із державним кордоном, у тому числі із невизнаною ПМР та іншими державами, є великий ризик спроби вчинення незаконного перетину державного кордону з боку обвинуваченого, оскільки останнім часом вчинення таких злочинів набуло розповсюдження у прикордонних регіонах України, що є загальновідомим фактом;

- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_7 , може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, ОСОБА_5 , може незаконно впливати на потерпілих у цьому кримінальному провадженні, які були допитані на стадії досудового розслідування, покази яких вказують на причетність до вчинення злочину ОСОБА_5 , а також на можливих свідків вчинення ним кримінального правопорушення, чим перешкоджатиме суду у встановленні істини у провадженні та повному, всебічному дослідженні всіх доказів, оскільки злочин був вчинений із застосуванням насилля;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на обвинуваченого у кримінальному провадженні у разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу;

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити даний злочин. Зокрема, обвинувачений є військовослужбовцем, який має прямий доступ до бойової зброї та володіє спеціальними навичками та знаннями для 11 використання, тому може вчинити новий умисний злочин, в тому числі з метою ухилення від встановленої законом відповідальності. Також, у зв`язку із наявністю військової агресії з боку росії проти України, суттєво обмежуються можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршується криміногенна обстановка. Вказаний ризик підтверджує те, що теперішня криміногенна обстановка в Україні може схилити особу до нового злочину.

Згідно ч.1, ч.2 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

При вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При вирішенні питання про ризики, суд враховує те, що ОСОБА_5 , раніше не судимий в силу вимог ст.89 КК України, має постійне місце проживання, на момент вчинення злочину проходив військову службу за контрактом на посаді майстра-номера обсслуги 1 артилерійського взовду 1 артилерійської батареї 1 артилерійського дивізіону в/ч НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст15, ч.4 ст.185 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років, ту обставину, що ОСОБА_5 є обвинуваченим у інших кримінальних провадженнях, які перебувають на розгляді суду, де він обвинувачується у вчинені умисних корисливих злочинів проти власності, що дає підстави вважати реальними наведеними у клопотанні ризиками.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги положення ч.ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення» та «Порядку тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців», затвердженого Наказом Міністерства оборони України від 03.11.2020 року за № 394, а також те, що обвинувачений є військовослужбовцем, є достатні підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження обвинуваченому строку тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів саме в умовах гауптвахти Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

При цьому визначений розмір застави як альтернативного запобіжного заходу має бути залишений без змін, оскільки стороною захисту не доведено, що визначений розмір застави є непомірним для обвинуваченого. Суд вважає, що визначений розмір застави є пропорційно помірним для ОСОБА_5 та зможе гарантувати належну процесуальну поведінку останнього та виконання ним покладених на нього обов`язків, в разі звільнення з-під варти.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 176, 179, 314, 316, 369, 371, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судове засідання по об`єднаним кримінальним провадженням відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України, на 17 вересня 2024 року о 13 годині 30 хвилин в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси, розташованого по вул. Василя Стуса, 1 А, у м. Одесі.

В судове засідання викликати сторони по справі.

Клопотання прокурора про продовження строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 у Збройних Силах України задовольнити.

Продовжити на 60 (шістдесят) днів строк дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України.

Утримувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України, в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 у Збройних Силах України.

Визначений ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 12.06.2024 року розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 40 /сорок/ розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 121120 /сто двадцять одна тисяча сто двадцять/ гривень. залишити без змін.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області.

У разі внесення застави, покласти строком на 2 (два) місяці на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з населеного пункту в якому він проживатиме, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи:

- здати на зберігання до відповідно органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі звільнення його з-під варти та невиконання ним покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Строк дії ухвали суду щодо продовження відносно обвинуваченого строку дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту ухвалення, тобто з 11.09.2024 року та припиняє свою дію 09.11.2024 року.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копії ухвали направити начальнику Державної установи «Одеський слідчий ізолятор», начальнику гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 у Збройних Силах України для виконання та вручення обвинуваченому.

Суддя: ОСОБА_1