Провадження № 1-кп/127/406/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України., відомості про які внесено 08 березня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000123,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб. Клопотання обґрунтувала наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які продовжують існувати та не зменшились. Зокрема ризик переховування обвинуваченого від суду, оскільки ОСОБА_4 усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує та, у випадку визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, міра покарання передбачає позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Крім цього зазначила, що ОСОБА_4 може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки 17.09.2021 року до Вінницького районного суду Вінницької області скеровано обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України та у вказаному кримінальному провадженні був оголошений в розшук. Незважаючи на це, ОСОБА_4 на шлях виправлення не став та вчинив 07.03.2024 року новий умисний корисливий злочин. Також існує ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженню. Крім цього, просила при продовженні тримання під вартою визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладенням обов`язків визначених КПК України.

Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо клопотання прокурора та просив застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Зазначивши, що ОСОБА_4 має батьків похилого віку, двох неповнолітніх дітей, вважає, що саме цілодобовий домашній арешт позбавить його можливості впливати на свідків та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 22.05.2024 року ОСОБА_4 продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 20.07.2024 року.

Прокурором подано клопотання про продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, захист заперечив щодо задоволення вказаного клопотання та просив змінити застосований запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт. Окремого клопотання про зміну запобіжного заходу суду від сторони захисту не подано.

Вирішуючи клопотання прокурора та оцінюючи доводи захисту щодо нього суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого, переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на потерпілого, свідків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її соціальними зв`язками.

Суд вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України в даному кримінальному провадженні, зокрема, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків.

Так прокурором доведено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, вчиненого в умовах воєнного стану, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, тому усвідомлюючи тяжкість покарання за вказане кримінальне правопорушення, ОСОБА_4 перебуваючи на волі може ухилятись від суду з метою уникнення відповідальності. Разом з тим, сама лише тяжкість обвинувачення не є вирішальною для суду, проте оцінюється в сукупності з іншими даними провадження, в тому числі і даними щодо особи обвинуваченого.

Так, прокурором доведено, що обвинувачений перебував в розшуку у вказаному проваджені з моменту врачення йому слідчим клопотання щодо застосування запобіжного заходу. В судове засідання для розгляду вказаного клопотання ОСОБА_4 не з`явився, що підтверджує наявність ризику переховування обвинуваченого від суду. оскільки він вже вчинив дії з вказаного.

В проваджені Вінницького районного суду перебуває інше кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 у якому він також перебував у розшуку, що ще раз підтверджує існування ризщику переховування від суду та в той же час свідчить, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При прийнятті рішення щодо запобіжного заходу обвинуваченому, суд також враховує стадію розгляду кримінального провадження. На даний час у справі не допитано жодного свідка, що свідчить про можливість здійснення впливу обвинуваченим на них.

Таким чином ризики встановлені у справі свідчать про те, що будь-який інший запобіжний захід, окрім тримання під вартою не буде достатньо гарантуватиме належну поведінку обвинуваченого.

Все зазначене свідчить, що ризики встановлені судом при обранні та продовженні запобіжного заходу продовжують існувати, а достатніми для їх запобігання запобіжним заходом буде тримання обвинуваченого під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не будуть гарантувати належної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, в зв`язку з чим дію запобіжного заходу доцільно продовжити на 60 діб.

Одночасно із вказаним прокурор просила визначити обвинуваченому розмір застави.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи наведене, суд приймає рішення про визначення застави ОСОБА_4 у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 331 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора задоволити.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - продовжити на 60 діб, починаючи з 11.07.2024 року до 08.09.2024 року, включно.

На підставі п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 242240,00 гривень.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1)прибувати по першому виклику до суду на визначений час;

2)повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

Роз`яснити ОСОБА_4 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме те, що якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали направити до ДУ «Вінницька установа виконання покарань (№1)» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя: