Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 року

Справа № 635/6592/24

Провадження № 1-кс/635/1408/2024

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу ВП № 3 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 15 квітня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харкова, громадянки України, не працюючої, не одруженої, маючої на утримання неповнолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване обґрунтованістю підозри відносно підозрюваної ОСОБА_5 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0000048 від 15.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, наявністю ризиків передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

У зв`язку з чим просить суд, враховуючи існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_5 .

Стислий виклад позиції сторін кримінального провадження

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_9 підтримав клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час за адресою місця постійного мешкання підозрюваної, а саме: АДРЕСА_2 та навів обґрунтування підозри та ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які містяться у письмовому клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні не заперечували проти застосування до неї запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Встановлені обставини, застосовані норми права та мотиви суду

Заслухавши думку прокурора, підозрюваної ОСОБА_5 та її захисника, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

В провадженні СВ ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000048 від 15.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Харківська окружна прокуратура Харківської області.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 з 15.01.2021 розпорядженням секретаря Харківської міської ради ОСОБА_10 № 39/2к від 12.01.2021 призначено на посаду начальника відділу по роботі зі зверненнями громадян Управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради.

ОСОБА_5 , обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України та Примітки до ст. 364 КК України, є службовою особою.

Так, на початку квітня 2024 року, більш точний час в ході проведення досудового розслідування не встановлено, до відділу по роботі зі зверненнями громадян Управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради, який знаходиться за адресою: м. Харків, майдан Конституції, 12, звернувся ОСОБА_11 з метою заміни наймача та почав збирати необхідні документи, в процесі збору яких ОСОБА_11 познайомився із начальником відділу по роботі зі зверненнями громадян Управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради ОСОБА_5 .

В цей час, більш точної дати та часу в ході проведення досудового розслідування не встановлено, у ОСОБА_5 виник раптовий умисел направлений на отримання неправомірної вигоди з боку ОСОБА_11 , для себе, поєднаного із вимаганням неправомірної вигоди, за вчинення дій з використанням службового становища, яке вона, тобто ОСОБА_5 займає у відділі по роботі зі зверненнями громадян Управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради, в інтересах ОСОБА_11 , який діє на підставі довіреності від ОСОБА_12 , які полягають у визнанні наймачем ОСОБА_12 квартири АДРЕСА_3 . Після чого ОСОБА_5 повідомила ОСОБА_11 , що за нездійснення перешкод та прийняття зазначеного рішення ОСОБА_11 повинен надати їй, тобто ОСОБА_5 , неправомірну вигоду в сумі 1000 доларів США, проте зазначена сума грошових коштів не є остаточною та буде залежати від зібраних ОСОБА_11 документів та додаткових обставин, які будуть встановлені в процесі збору документів.

В подальшому, 02.05.2024 приблизно об 11:30, більш точний час в ході проведення досудового розслідування не встановлено, в ході особистої зустрічі яка відбулась між ОСОБА_11 та ОСОБА_5 за робочим місцем останньої за адресою: АДРЕСА_4 , ОСОБА_5 продовжуючи реалізацію свого умислу направленого на отримання неправомірної вигоди з боку ОСОБА_11 , поєднаного із вимаганням неправомірної вигоди, діючи умисно, з метою особистого збагачення, отримала від ОСОБА_11 додатки до заяви на ім`я Харківського міського голови ОСОБА_10 щодо заміни наймача на ОСОБА_12 квартири АДРЕСА_3 , та повідомила ОСОБА_11 про необхідність подачі заяви від ОСОБА_12 через відділення «Нова пошта» на адресу ЦНАП, з метою уникнення перешкод в отриманні представниками ЦНАПу заяви ОСОБА_12 від ОСОБА_11 . Таким чином ОСОБА_5 розпочала сприяння ОСОБА_11 в прийнятті рішення про заміну наймача на ОСОБА_12 квартири АДРЕСА_3 , надаючи вказівки як уникнути перешкод в поданні необхідних документів, взамін неправомірної вигоди, яку ОСОБА_5 планувала отримати від ОСОБА_11 .

Далі, 22.05.2024 більш точний час в ході проведення досудового розслідування не встановлено, в ході особистої зустрічі яка відбулась між ОСОБА_11 та ОСОБА_5 за робочим місцем останньої за адресою: АДРЕСА_4 , ОСОБА_5 продовжуючи реалізацію свого умислу направленого на отримання неправомірної вигоди з боку ОСОБА_11 , поєднаного із вимаганням неправомірної вигоди, діючи умисно, з метою особистого збагачення, а також з метою збільшення суми неправомірної вигоди, яку вона планує отримати, повідомила ОСОБА_11 , що вона вже підготувала проект рішення про визнання ОСОБА_12 наймачем квартири АДРЕСА_3 , та очікує узгодження юридичного департаменту ХМР, та разом з цим вона зазначила, що прийняття рішення ускладняється наявністю судового рішення про стягнення з Харківської міської ради грошових коштів на користь ОСОБА_12 в якості компенсації щодо бездіяльності Департаменту житлово-комунального господарства Виконавчого комітету ХМР в частині відсутності відповіді на його заяву про визнання його наймачем квартири АДРЕСА_3 (Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.11.2023 у справі 520/8418/23).

11.06.2024 ОСОБА_5 продовжуючи реалізацію свого умислу направленого на отримання неправомірної вигоди, поєднаного із вимаганням неправомірної вигоди, діючи умисно, з метою особистого збагачення, в ході зустрічі із ОСОБА_11 , перебуваючи по АДРЕСА_4 , більш точного часу та місця в ході проведення досудового розслідування не встановлено, повідомила ОСОБА_11 про необхідність передачі їй неправомірної вигоди в сумі 3000 доларів США щодо прийняття рішення про визнання ОСОБА_12 наймачем квартири АДРЕСА_3 .

27.06.2024 приблизно о 12:00, в ході особистої зустрічі ОСОБА_5 із ОСОБА_11 , перебуваючи у сквері на розі Соборного узвозу та Університетської вулиці ОСОБА_5 продовжуючи реалізацію свого умислу направленого на отримання неправомірної вигоди, поєднаного із вимаганням неправомірної вигоди, діючи умисно, з метою особистого збагачення, на прохання ОСОБА_11 зменшила суму неправомірної вигоди до 2500 доларів США.

01.07.2024 близько 13:00, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи у під`їзді будинку АДРЕСА_5 , реалізуючи свій умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди для себе, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, отримала від ОСОБА_11 неправомірну вигоду в сумі 2500 доларів США за не створення перешкод та прийняття рішення про визнання наймачем ОСОБА_12 квартири АДРЕСА_3 .

08.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінальних правопорушень.

Надані стороною обвинувачення докази у їх сукупності, свідчать про обґрунтованість повідомленої

ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України. Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні також зазначила, що визнає обґрунтованість пред`явленої підозри.

Надані докази на думку слідчого судді не містять ознак очевидної недопустимості та неналежності та є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Положеннями частини 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вимогами статті 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зав`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Як вбачається зі змісту положень параграфу 1 глави 18 КПК України, питання про застосування, зміну або продовження запобіжного заходу, виходячи з принципів змагальності та диспозитивності кримінального провадження, судом вирішується виключно на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, обов`язок по доведенню існування ризиків, які дають підстави для застосування чи продовження запобіжного заходу, зокрема у вигляді домашнього арешту, покладається на сторону обвинувачення.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною 3 статті 368 КК України, яке відповідно до положень статті 12 КК України відносяться до тяжкого злочину, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

У справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлено можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками, зокрема, суворістю покарання за частиною 3 статті 368 КК України, яке може бути призначене ОСОБА_5 , у випадку направлення обвинувального акту щодо неї до суду та визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкриміновано, особливо сильно підвищує ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Наведені вище обставини в сукупності дають підстави дійти до висновку щодо існування ризику можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_5 дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

З огляду на конкретні обставини справи та на суспільну небезпечність діяння, а також тяжкість покарання за тяжкий злочин, у вчиненні якого, підозрюється ОСОБА_5 слідчий суддя дійшов висновку про відсутність беззаперечних стримуючих факторів, що може виключати наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

У даному випадку, суд погоджується, що існує ризик, передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Враховуючи, що досудове розслідування по даному кримінальному провадженню не завершено, слідчим не проведені всі необхідні слідчі дії, направлені на отримання доказів, а підозра також обґрунтовується показаннями свідків, зокрема ОСОБА_11 , на якого підозрювана зможе здійснювати вплив з метою подальшої відмови від наданих вже показань та спонукання надання ними(свідками) показань органу досудового розслідування із завідомо неправдивою інформацією стосовно подій злочину.

Зазначене вказує, що існує ризик передбачений пунктом 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Прокурор у клопотанні про застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваної ОСОБА_5 просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного її проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 . Разом з тим суду не надані жодних доказів, які підтверджують факт постійного проживання підозрюваної за вказаною адресою, а також не підтверджено кому на праві власності належить домоволодіння.

Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, а саме тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, міцність соціальних зав`язків, те, що вона раніше не судима,

не працююча, не заміжня, має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , дійшов висновку про недоведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Отже, відсутні підстави вважати, що відносно ОСОБА_7 може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до вимог частини 4 статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Визначаючись із розміром застави, слідчий суддя виходив із такого.

Відповідно до частини 4 та пункту 2 частини 5 статті 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя бере до уваги обставини, наведені у статті 178 КПК України.

Зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється за частиною 3 статті 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дії з використанням службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, обставини кримінального правопорушення, розмір спричиненої шкоди, майновий стан підозрюваної, яка обіймала посаду начальника відділу по роботі зі зверненням громадян Управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлового господарства Харківської міської ради та мала середній дохід за 2023 рік близько 230 000,00 грн, має на праві власності трьох кімнатну квартиру, враховуючи, що остання раніше не судима, не працює, має на утриманні неповнолітню дитину, слідчий суддя вважає, що розмір застави, який належить визначити підозрюваній має бути у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та покладенням обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, що забезпечуватиме належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігатиме встановлених судом ризикам.

Таким чином, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваної, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, слідчий суддя вважає необхідним відмовити в застосуванні щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосувати щодо неї альтернативний запобіжний захід, а саме, заставу з покладенням обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України, в межах строків досудового розслідування.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваної та тяжкості пред`явленої їй підозри, може забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та унеможливить незаконний вплив на свідків в даному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 182, 183, 193, 194, 196, 199, 197, 372, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу ВП № 3 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 15 квітня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 368 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті складає 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень 00 копійок.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в межах строку досудового розслідування тобто до 08 вересня 2024 включно, обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК, а саме:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого судді або прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, та (за наявності) інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до частини 6 статті 182 КПК підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що застава може бути внесена як нею, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСА України у Харківській області (одержувач: ТУ ДСА України в Харківській області; код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р: UA 0006674).

У разі невнесення застави нею (або заставодавцями), до неї може бути застосований інший, більш суворий запобіжний захід.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до частини 8 статті 182 КПК у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ознайомити підозрювану ОСОБА_5 під розпис з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 в той саме строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Повний текст ухвали оголошено 19 липня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_13