ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників кримінального провадження:

з боку обвинувачення: старшого детектива Національного бюро ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту на майно від 01.11.2024 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000369 від 01.07.2024,

установив:

04.11.2024 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000369 від 01.07.2024.

І. Суть клопотання

Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000369 від 01.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366-2, ст. 368-5 КК України, яке попередньо розслідувалося слідчими першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому.

У ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до розпорядження Голови Хмельницької обласної ради від 02.11.2020 № 186/2020-о, укладено контракт з головним лікарем КЗОЗ «Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи» ОСОБА_6 на новий строк - з 03.11.2020 до 02.11.2025 включно. Окрім цього, ОСОБА_6 з 07.12.2020 набула повноважень депутата Хмельницької обласної ради VIII скликання та зарахована до складу постійної комісії Хмельницької обласної ради з питань охорони здоров`я та соціальної політики, освіти, науки, культури, релігії, молоді та спорту (відповідно до рішення ради від 24.12.2020 № 1-2/2020).

У цьому кримінальному проваджені досліджуються обставини того, що ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді головного лікаря КЗОЗ «Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи», будучи з 07.12.2020 депутатом Хмельницької обласної ради VIII скликання, незважаючи на обізнаність із вимогами Закону України «Про запобігання корупції», всупереч обов`язку їх неухильного дотримання, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи наслідки, тобто діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, у період з 03.11.2020 набула активів вартістю 137 091 055 грн, законність підстав набуття яких не підтверджено доказами та які значно перевищують її законні доходи.

02.11.1985 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Хмельницькому зареєстровано шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Відповідно до ч. 3 ст. 368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

24.09.2024 ОСОБА_6 подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, попередньо ознайомившись із попередженням про відповідальність за внесення до неї завідомо недостовірних відомостей, а також підтвердила їх повноту та достовірність шляхом проставлення відповідної відмітки. Під час заповнення вказаної вище декларації ОСОБА_6 внесла до її відповідних розділів інформацію про членів сім`ї декларування, об`єкти нерухомості, доходи, у тому числі подарунки, грошові активи, банківські та інші фінансові установи, у яких відкрито рахунки суб`єкта декларування (детальний опис яких зазначено у клопотанні прокурора).

ОСОБА_6 , обіймаючи у період часу з 03.11.2020 посаду головного лікаря КЗОЗ «Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи», а також набувши з 07.12.2020 повноважень депутата Хмельницької обласної ради, є особою, уповноваженою на виконання функцій держави у розумінні п. 1 Примітки до ст. 368-5 КК України, є особою на яку поширюються обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

З огляду на вимоги п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_6 , будучи депутатом Хмельницької обласної ради, належала до суб`єктів, на яких поширюється дія вказаного Закону, в тому числі в частині обов`язку щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному вебсайті НАЗК декларацію за минулий рік за визначеною формою.

Так, ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді головного лікаря КЗОЗ «Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи», а також будучи депутатом Хмельницької обласної ради знала та розуміла, що на неї покладено обов`язки додержуватися Конституції та законів України, поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

24.09.2024 о 12:47 ОСОБА_6 , перебуваючи у невстановленому місці, здійснивши вихід у мережу Інтернет та заповнивши на офіційному вебсайті НАЗК затверджену форму декларації, із застосуванням особистого кваліфікованого електронного підпису, подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік. Перед підписанням декларації ОСОБА_6 ознайомилася з попередженням про відповідальність за внесення до неї завідомо недостовірних відомостей, а також підтвердила їх повноту та достовірність шляхом проставлення відповідної відмітки.

Загальна сума задекларованих доходів (у тому числі грошових коштів у іноземній валюті) становить 23 781 769 грн. Будь-яких інших грошових активів ОСОБА_6 у щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, не вказала. Також детективами встановлено, що ОСОБА_6 за період І-ІІ кв. 2024 року (загальний період 6 місяців) отримала дохід на суму 1 045 216 грн, а її чоловік ОСОБА_7 за цей же період отримав доходів на суму 2 390 509 грн.

Разом з тим, у невстановлений час, але не пізніше 03.10.2024 ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою особистого незаконного збагачення, набула активів: грошових коштів у сумі 139 455 774 грн, які зберігала за місцем свого фактичного проживання у м. Хмельницький, за місцем роботи - у службовому кабінеті КЗОЗ « Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи » у м. Хмельницький, а також грошових активів у розмірі 590 000 доларів США (22 409 616 грн згідно з офіційним курсом НБУ станом на 31.12.2023).

03.10.2024 старшим слідчим Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, у ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_6 виявлено та вилучено: грошові кошти у розмірі 3 174 000 доларів США (131 008 437 грн), 135 290 євро (6 184 742 грн), 1 197 000 грн, а також бухгалтерський документ (довідку) щодо зарахування на рахунок, що відкритий на ім`я ОСОБА_6 у банку Республіки Польща, коштів у розмірі 590 000 доларів США (21 575 474 грн).

Того ж дня у службовому кабінеті ОСОБА_6 у приміщенні КЗОЗ «Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи» виявлено та вилучено грошові кошти у розмірі 93 000 доларів США (4 251 467 грн), 2 000 євро (91 429 грн). Таким чином, у ході проведення вказаних вище слідчих дій 03.10.2024 виявлено та вилучено активів на загальну суму 164 308 549 грн. Різниця між вартістю набутих активів ОСОБА_6 та її законними доходами склала як мінімум 137 091 055 грн, що більше ніж на 6 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує законні доходи ОСОБА_6 .

З урахуванням вищевикладеного, 05.10.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у незаконному збагаченні, а саме у набутті особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування, активів, вартість яких більше ніж на 6 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує її законні доходи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 368-5 КК України.

Також, за версією слідства, ОСОБА_6 вжила заходи з метою легалізації отриманого прибутку шляхом внесення коштів у статутні капітали підконтрольних підприємств, зокрема ТОВ «Вест Естейт» (), ТОВ «Техногума» (), ПП «ЄВРОСИР» (), ТОВ «Естейт Плюс» (), ТОВ «Солар-інвест» (), ТОВ «СКМ Вест груп» (), ТОВ «Холдингова компанія енергія Поділля» (), ТОВ «Ленд капітал-2017» (), ТОВ «Будпроект Поділля» (), ТОВ «Якісний продукт-плюс» (), ТОВ «Комб-сервіс» (), ТОВ «Берлога ЛТД» (), ТОВ «Каплайф» (), а також інвестування у будівництво об`єктів нерухомості на території Київської та Хмельницької областей, придбання об`єктів нерухомості за кордоном (у т.ч. по занижених цінах).

У ймовірній протиправній діяльності ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_10 сприяли ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які вносили недостовірні відомості до документів щодо розміщення на земельних ділянках окремих домогосподарств та залучили ряд інженерно-інвентаризаційних підприємств (ТОВ «Хмельницьке обласне земельне агентство», ТОВ «Земельно-консалтингове агентство СТС», ФОП ОСОБА_15 , ФОП ОСОБА_16 ) для підроблення технічної документації щодо наявності у їх власності окремих домогосподарств та відповідних об`єктів енергетики на них. Також, вони вживали заходів щодо використання таких документів та отримання погодження з ТОВ «Хмельницькенергозбут» щодо підключення до мережі енергопостачання вказаних об`єктів енергетики. ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 являються керівниками окремих підприємств, що фактично належать ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 та укладають правочини щодо купівлі нерухомості, а також інвестують у будівництво кошти, які отримані внаслідок протиправної діяльності останніх.

За слідчою версією, ОСОБА_6 , у період з 2021 по 2023 рік, подала завідомо недостовірні відомості до декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та органом досудового розслідування встановлені факти, що свідчать про незаконне збагачення ОСОБА_9 та ОСОБА_6 , оскільки під час проведення обшуків за місцями проживання останніх, місцем роботи ОСОБА_6 , а також належних їм банківських скриньках, виявлено та вилучено готівкові кошти у розмірі 4 706 000 доларів США, 296 000 Євро, 5 360 000 грн.

Під час проведення обшуку у квартирах АДРЕСА_1 ), що належать на праві власності ОСОБА_7 та перебувають у користуванні ОСОБА_9 (син підозрюваної) виявлено та вилучено готівкові кошти у загальній сумі: 296 200 доларів США, 8800 євро, медична документація щодо проходження медико-соціальної експертної комісії сторонніми особами.

Детективами Національного бюро отримано інформацію, що ОСОБА_7 орендує індивідуальний (банківський) сейф (скриньку) НОМЕР_1 у Хмельницькому відділенні № 1 АТ «Комінбанк» у м. Хмельницький (), за адресою: м. Хмельницький, вул. Подільська буд. 53 на підставі договору від 02.11.2023 № 1769-ІБС.

01.11.2024 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду проведено обшук індивідуального банківського сейфу (скриньки) № НОМЕР_1 у Хмельницькому відділенні № НОМЕР_2 АТ «Комінбанк» у м. Хмельницький, за адресою: м. Хмельницький, вул. Подільська, буд. 53, яким користується ОСОБА_7 . Під час проведення обшуку виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 5 000 доларів США (50 банкнот номіналом по 100 доларів США).

З огляду на вищевикладене, у органу досудового розслідування наявні підстави вважати, що вилучені грошові кошти одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Прокурор вважає, що вказане майно підлягає арешту, оскільки його незастосування може призвести до приховання майна/грошових коштів та настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

З метою забезпечення збереження речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації (п. 1, 2 ч. 2 ст. 170 КПК України), прокурор просить накласти арешт на кошти ОСОБА_7 , які були вилучені у ході проведення обшуку індивідуального (банківського) сейфу (скриньки) НОМЕР_1.

ІІ. Позиції учасників кримінального провадження

Старший детектив Національного бюро ОСОБА_3 , підтримав клопотання прокурора та просив задовольнити. Зазначив, що вилучені кошти є речовими доказами, оскільки набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення та підлягають арешту з метою збереження речових доказів та спеціальної конфіскації (є предметом кримінально протиправних дій). Наразі проводяться слідчі дії щодо встановлення усіх ймовірно незаконних доходів, які отримувала ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання прокурора. Вказував, що готівкові кошти, які знаходились у банківській скриньці ОСОБА_7 , відображені в електронній декларації ОСОБА_6 за 2023 рік та вони отримані в законний спосіб. Ця сума є незначною сумою доходу для ОСОБА_7 . Адвокат вважає, що кошти не є предметом кримінального правопорушення. Звертає увагу, що на даний момент накладено арешт на всі кошти родини, які позбавляють ОСОБА_7 можливості забезпечувати свої потреби та витрати на утримання нерухомості.

Володілець майна ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явився, про поважність причин свого неприбуття не повідомив. Його неприбуття за таких обставин не перешкоджає розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України).

ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді

Подане старшим детективом Національного бюро клопотання підсудне Вищому антикорупційному суду відповідно до ст. 33-1, п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, здійснюваного на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено (абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України).

04.11.2024 клопотання про накладення арешту на майно було подане до Вищого антикорупційного суду, в межах строку 48 годин після проведення 01.11.2024 обшуку індивідуального банківського сейфу (скриньки) НОМЕР_1 у Хмельницькому відділенні № 1 АТ «Комінбанк» (з урахуванням неробочих днів). З огляду на викладені вище відомості, слідчий суддя вважає, що зазначені у ст. 171 КПК України вимоги прокурором дотримані.

У відповідності до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації ( п. 1, 2 ч. 2 ст. 170 КПК):

- збереження речових доказів - на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України;

- спеціальної конфіскації - на майно підозрюваного або третьої особи за наявності достатніх

підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених КК України.

Згідно з приписами ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (абз. 1 ч. 1 ст. 173 КПК України). До таких ризиків вказаний абзац відносить можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

Також, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Виходячи з положень Кримінального процесуального кодексу України, визначених підстав накладення арешту на майно, слідчий суддя дійшов таких висновків.

1) Існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна

05.10.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України.

За слідчою версією подій, у період 03.11.2020 - 03.10.2024, обіймаючи посаду головного лікаря КЗОЗ «Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи», а з 07.12.2020 набувши повноважень депутата Хмельницької обласної ради VIII скликання, ОСОБА_6 , з метою особистого збагачення набула активи, вартість яких більше ніж на 6 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян перевищує її законні доходи. Зокрема, у ході проведення слідчих дій слідчими Державного бюро розслідувань виявлено активів на суму 164 308 549 грн, різниця між вартістю набутих активів та законними доходами підозрюваної склала, як мінімум 137 091 055 грн.

Також, детективами розслідуються обставини кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366-2 КК України. За версією слідства, ОСОБА_6 вжила заходи з метою легалізації отриманого прибутку шляхом внесення коштів у статутні капітали підконтрольних підприємств, зокрема ТОВ «ВЕСТ ЕСТЕЙТ», (), ТОВ «Техногума» (), ПП «ЄВРОСИР» (), ТОВ «Естейт Плюс» (), ТОВ «Солар-інвест» (), ТОВ «СКМ Вест груп» (), ТОВ «Холдингова компанія енергія Поділля» (), ТОВ «Ленд капітал-2017» (), ТОВ «Будпроект Поділля» (), ТОВ «Якісний продукт-плюс» (), ТОВ «Комб-сервіс» (), ТОВ «Берлога ЛТД» (), ТОВ «Каплайф» (), а також інвестування у будівництво об`єктів нерухомості на території Київської та Хмельницької областей, придбання об`єктів нерухомості за кордоном (у т.ч. по занижених цінах).

На підтвердження таких обставин прокурором додано матеріали кримінального провадження, в копіях.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення має враховуватись слідчим суддею при вирішенні питання про арешт майна у випадках, передбачених п. 3-4 ч. 2 ст. 170 КПК України (з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або відшкодування шкоди (цивільний позов)). У цьому випадку слідчий суддя вирішує питання арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів та забезпечення спеціальної конфіскації.

2) Правові підстави для арешту майна

2.1. Арешт майна, з метою забезпечення збереження речових доказів, накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

За змістом ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також документи, якщо вони містять зазначені вище ознаки.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, сформованого 02.11.2024, у кримінальному провадженні № 0000369 від 01.07.2024 здійснюється досудове розслідування, зокрема за фактом набуття депутатом Хмельницької обласної ради VIII скликання ОСОБА_6 активів, вартість яких більше ніж на 6 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян перевищує її законні доходи. Також, у цьому провадженні розслідуються кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 25.10.2024 надано дозвіл на проведення обшуку індивідуального банківського сейфу (скриньки) НОМЕР_1, яку ОСОБА_7 орендує на підставі договору від 02.11.2023 № 1769-ІБС та індивідуального банківського сейфу (скриньки) № НОМЕР_3 , яку ОСОБА_17 орендує на підставі договору від 18.09.2023 № 2167-ІБС, що знаходяться у Хмельницькому відділенні № 1 АТ «Комінбанк» у м. Хмельницький (), за адресою: м. Хмельницький, вул. Подільська, будинок 53, з метою відшукання та вилучення речей, предметів та документів: грошових коштів, одержаних злочинним шляхом; договорів дарування, купівлі-продажу, оренди, розписок тощо щодо об`єктів рухомого та нерухомого майна, зокрема, протягом 2020-2024 років, на території України та за кордоном; документів щодо відкриття рахунків, індивідуальних банківських сейфів (скриньок), депозитів у банківських установах в Україні та за кордоном; договорів купівлі-продажу майнових та немайнових прав, учасниками який є (були) ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_17 , ОСОБА_12 та/ або інші пов`язані із ними особи; блокнотів, щоденників, особистих записників, чорнових записів, які містять відомості, що можуть бути використані як доказ фактів чи обставин у кримінальному провадженні, інші предмети та документи, які мають доказове значення задля всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин вищевказаного кримінального провадження, терміналів мобільного зв`язку (мобільних телефонів), SIM-карток (стартових пакетів від них), комп`ютерної техніки (ПЕОМ, нетбуків, ноутбуків, планшетів), які перебувають/перебували у користуванні ОСОБА_7 , ОСОБА_17 , та за допомогою яких могли обговорюватись злочинні дії через дзвінки чи повідомлення, та які дають можливість встановити обставини вчинення кримінального правопорушення, причетних осіб чи осіб, які сприяли його вчиненню, що може бути використаних як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Із змісту протоколу обшуку від 01.11.2024 вбачається, що у скриньці НОМЕР_1 виявлено та вилучено 50 банкнот доларів США номіналом по 100 доларів США кожна на суму 5000 доларів США. Інших речей, предметів та документів у скриньках №8, 10 не виявлено.

01.11.2024 постановою старшого детектива Національного бюро ОСОБА_3 вилучені за вказаною вище адресою грошові кошти визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000369 від 01.07.2024, оскільки є підстави вважати, що такі кошти набуті кримінально протиправним шляхом.

Оцінюючи вилучені під час обшуку грошові кошти на предмет наявності у них ознак речового доказу, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Грошові кошти у сумі 5 000 доларів США, які вилучені в ході проведення обшуку індивідуального банківського сейфу (скриньки) НОМЕР_1, з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, можуть містити відомості, які в майбутньому можуть бути використані в якості доказу фактів чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні, та відповідають ознакам речового доказу, оскільки можуть бути являються предметом кримінальних правопорушень, які розслідуються у цьому кримінальному провадженні, та можуть зберігати на собі сліди їх вчинення.

Аналізуючи викладені вище обставини, слідчий суддя вважає, що у даному випадку наявні достатні підстави вважати, що вилучені грошові кошти (5 000 доларів США) відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та у органу досудового розслідування існує можливість використання цих речей, як доказ фактів чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні.

2.2. Із метою забезпечення спеціальної конфіскації допускається арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України (ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так інших злочинів, перелік яких наведено у ч. 1 ст. 96-1 КК України.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000369 від 01.07.2024 здійснюється за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366-2, ст. 368-5 КК України.

05.10.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України (незаконне збагачення).

Санкція статті 368-5 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 1) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Гроші, цінності та інше майно підлягають спеціальній конфіскації у третьої особи, якщо вона набула таке майно від підозрюваного, обвинуваченого, чи іншої особи безоплатно, за ринкову ціну або за ціну вищу чи нижчу ринкової вартості, і знала або повинна була і могла знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої ст. 96-1 КК України (ч. 4 ст. 96-1 КК України).

Із зазначених вище норм слідує, що при вирішенні питання щодо спеціальної конфіскації у третьої особи майна визначальним є обізнаність цієї особи, зокрема, про ймовірне вчинення кримінального правопорушення щодо цього майна.

Оцінюючи кошти, які перебувають у власності чоловіка підозрюваної ОСОБА_7 , на достатність підстав вважати, що воно відповідає критеріям, закріпленим у ч. 1 ст. 96-2 КПК України, слідчий суддя робить такі висновки.

Із змісту повідомлення про підозру від 05.10.2024 вбачається, що детективами Національного бюро розслідуються ймовірні обставини незаконного збагачення головним лікарем КЗОЗ « Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи », депутатом Хмельницької обласної ради VIII скликання ОСОБА_6 у період з 03.11.2020 по 03.10.2024. З огляду на викладене, можливо встановити, що спеціальна конфіскація може бути застосована до майна, коштів, у разі якщо вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, а також були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави, тобто до майна, яке набуте у період вчинення ймовірного кримінального правопорушення, починаючи з 03.11.2020.

Сукупність розумних підозр у цій справі свідчить про отримання ОСОБА_7 грошових коштів у розмірі 5 000 доларів США, які могли бути незаконно одержані головним лікарем КЗОЗ «Хмельницький обласний центр медико-соціальної експертизи» ОСОБА_6 (депутатом Хмельницької обласної ради VIII скликання).

Під час розгляду клопотання встановлено, що ці грошові кошти могли були набуті ОСОБА_7 безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, а також, що ОСОБА_7 знав або повинен був знати, що таке майно відповідає одній з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 КК України.

3) Речі є тим видом майна, на яке може бути накладено арешт

Арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку, зокрема, на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України). Прокурор у своєму клопотанні просить накласти арешт на грошові кошти. Таке майно відповідає положенням ч. 2 ст. 181 ЦК України (оскільки є рухомим) та положенням ч. 10 ст. 170 КПК України, відтак, на нього може бути накладено арешт.

4) Завдання, для виконання яких детектив звертається із клопотанням про арешт майна

Завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України). Зважаючи на обставини, що розслідуються у межах цього кримінального провадження, можливість приховування, пошкодження, псування або знищення вилучених у ході проведення обшуку грошових коштів, є обґрунтованою.

5) Наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються

Критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. При цьому, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є їй пропорційними. Водночас, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Положення КПК України узгоджуються з практикою Європейського суду з прав людини, який дійшов висновку, згідно з яким ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що втручання в право мирного володіння майном можливе за умови існування розумного взаємозв`язку пропорційності між використаними засобами, якими обмежується право, та ціллю заради досягнення якої застосовуються такі засоби (п. 203 рішення ЄСПЛ від 05.03.2019 у справі «Узан та інші проти Туреччини» / Uzan and others v. Turkey, заяви № 19620/05, 41487/05, 17613/08, 19316/08).

Отже, обмежити особу в праві мирно володіти майном можна не просто, коли існує необхідність здійснення такого втручання в її право з метою виконання завдань кримінального провадження, а виключно, якщо виконати завдання кримінального провадження в інший спосіб, аніж через застосування такого обмеження, за наявних обставин неможливо.

Частина четверта статті 173 КПК України визначає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

На думку слідчого судді, враховуючи, серед іншого, суспільну небезпеку можливих кримінальних правопорушень, їх специфіку, ступінь тяжкості, накладення арешту у цьому випадку є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження, оскільки не має на меті позбавити ОСОБА_7 належного йому майна, а лише тимчасово обмежити його право користування, розпорядження та відчуження вказаним майном, зокрема до завершення кримінального провадження.

У ході розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено негативних наслідків арешту майна. Що стосується прав та законних інтересів власника майна ОСОБА_7 , слідчий суддя вважає, що такі обмеження не є занадто обтяжливими для них.

Враховуючи викладене, слідчий суддя переконаний, що накладення арешту у цьому випадку є пропорційним та співрозмірним завданням кримінального провадження та переслідує легітимну мету.

Також, слідчий суддя вважає обґрунтованим застосувати тимчасову заборону користування, розпорядження та відчуження вказаним у клопотанні прокурора майном, зважаючи на встановлені ризики приховування, пошкодження, псування або знищення речей, вилучених у ході проведення обшуку приміщення індивідуального банківського сейфу (скриньки).

При цьому, слідчий суддя зауважує, що на цьому етапі досудового розслідування не може вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі встановлювати наявність складу злочину, винуватість осіб чи ступінь вини.

На підставі наведеного, керуючись статтями 132, 170-173, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 про накладення арешту на майно - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 01.11.2024 в ході проведення обшуку індивідуального банківського сейфу (скриньки) НОМЕР_1 у Хмельницькому відділенні № 1 АТ «Комінбанк» у м. Хмельницький (), за адресою: м. Хмельницький, вул. Подільська, будинок 53 , яким користується ОСОБА_7 , проведеного на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 25.10.2024, а саме:

- грошові кошти у сумі 5 000 доларів США, який полягає у тимчасовій забороні права користування, розпорядження та відчуження.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити учасникам, присутнім під час її оголошення. Копію ухвали не пізніше наступного дня після ухвалення надіслати учасникам, які не були присутні в судовому засіданні.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_18