СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1494/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання захисника ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору та клопотання захисника ОСОБА_4 про звільнення ОСОБА_6 з під - варти в залі суду у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000425 від 05.04.2022 стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бердянськ Запорізької області, громадянина України, народного депутата України ІХ скликання, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 (у редакції Закону № 1689-VII від 07.10.2014), ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 111-1 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

12.07.2024 з Офісу Генерального прокурора надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000425 від 05.04.2022 стосовно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 (у редакції Закону № 1689-VII від 07.10.2014), ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Ухвалою суду від 16.07.2024 призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, зазначив про відповідність обвинувального акту вимогам КПК України та дотримання правил територіальної підсудності при його направленні до Святошинського районного суду м. Києва.

Також прокурор подав письмові заперечення на ухвалу слідчого судді на підставі ч.3 ст. 309 КПК України, в яких зазначив наступне.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 від 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к частково задоволено клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 та встановлено стороні захисту, а саме: підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам, адвокатам ОСОБА_3 , ОСОБА_5 ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_11 строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження N? 0000425 від 05.04.2022, - 52 робочих дні, а саме до 01 вересня 2024 року.

На думку прокурора вказана ухвала слідчого судді від 19.06.2024 постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Так, Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000425 від 05.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч, 1 ст. 111 КК України (у редакції Закону від 07.10.2014 N? 1689-VII) та ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Під час досудового розслідування 24.07.2023 Генеральним прокурором повідомлено про підозру Народному депутату України ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч. 1 ст. 111 (у редакції Закону № 1689-VII від 07.10.2014).

Генеральним прокурором 17.05.2024 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 (у редакції Закону № 1689-VII від 07.10.2014), ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 111-1 КК України. 24.05.2024 стороні захисту повідомлено, що зібрані під час досудового розслідування у кримінальному провадженні докази визнано достатніми для складання обвинувального акту, про завершення досудового розслідування і надання доступу до матеріалів досудового розслідування у порядку, визначеному ст.290 КПК України. Оскільки сторона захисту умисно зволікала з ознайомленням із матеріалами вказаного кримінального провадження, слідчий звернувся до слідчого судді Печерського районного суду міста Києва із клопотанням про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Слідчим суддею 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к проведено судове засідання, вислухано доводи сторін та вивчено матеріали та обгрунтування клопотання, за результатами якого підтверджено зволікання сторони захисту при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ та встановлено строк для ознайомлення з матеріалами.

Разом з тим, слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 постановляючи ухвалу від 19.06.2024 у справі №757/27288/24-к, згідно якої частково задоволено клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 та встановлено стороні захисту, а саме: підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам, адвокатам ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_11 строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування - 52 робочих дні, а саме до 01 вересня 2024 року, всупереч вимогам процесуального закону, вийшла за межі клопотання, створила юридичну невизначеність, незаконно обчислила строки та порушила право підозрюваного на захисту. Так, слідчий суддя, постановляючи ухвалу від 19.06.2024 у справі N? 757/27288/24-к, вказала конкретних осіб сторони захисту станом на дату розгляду клопотання - «підозрюваному ОСОБА_6 та його захисникам, адвокатам ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 та ОСОБА_11 », таким чином, слідчий суддя порушила право на захисту підозрюваного, у разі якщо він відмовиться від адвокатів які допущені на теперішній час чи виявить бажання про допуск нових.

Виходячи за межі клопотання слідчого при постановленні ухвали слідчий суддя створила юридичну невизначеність, чи можна вважати нових, не зазначених у ухвалі захисників такими що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Конкретизація учасників сторони захисту станом на дату розгляду клопотання не відповідає вимогам ч. 10 ст. 290 КПК України, яка в подальшому унеможливлює забезпечення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод на справедливий публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом та ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Крім того, слідчий суддя, постановляючи ухвалу від 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к, встановила строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування кримінального провадження № 0000425 від 05.04.2022, - 52 робочих дні, а саме до 01 вересня 2024 року.

Ззазначаючи строк у 52 робочі дні, слідчий суддя одночасно встановив строк його завершення «до 01 вересня 2024 року», проте, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 115 КПК України, строк у 52 робочі дні закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку, тобто о двадцять четвертій годині 30 серпня 2024 року.

Таким чином, постановлена 19.06.2024 ухвала у справі N? 757/27288/24-к не відповідає нормам КПК України в частині забезпечення законності обчисленню строків які постановлені неправильно і незаконно, тобто ухвала постановлена із істотним порушенням норм закону.

Крім того, слідчим суддею додатково створено юридичну невизначеність по обчисленню загальних строків досудового розслідування, у зв?язку із тим, що правовий статус днів 31 серпня 2024 року та 1 вересня 2024 року не має законного тлумачення, оскільки строк ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, відповідно до ч. 5 ст. 219 КПК України, не включається у загальний строк досудового розслідування.

Враховуючи неможливість виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 , постановленої 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к, сторона обвинувачення була зобов`язана звернутися до Печерського районного суду міста Києва із повторним клопотанням, яке 05.07.2024 задоволено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_12 ( справа № 757/29552/24-к).

В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_4 , захисник ОСОБА_5 заявили клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, які вмотивовані тим, що в порушення ст.291 КПК України обвинувальний акт не містить повного викладу фактичних обставин справи щодо вчинення такого кримінального правопорушення як державна зрада, не містить конкретного формулювання обвинувачення, від якого має захищатись ОСОБА_6 , у обвинувальному акті зазначені суперечливі обставини щодо дати початку вчинення злочину, відсутній виклад обставин кримінального правопорушення, вчиненого шляхом використання статусу народного депутата, відсутні відомості про обставини співучасті відносно ТОВ «Українсько - Британське Спільне Підприємство Азмол -Брітіш Петрокемікалс», відсутнє розділення формулювання обвинувачення за ст.111 КК України та ст.111- 1 КК України. Сторона захисту також звертає увагу на те, що реєстр матеріалів досудового розслідування є невід`ємною частиною обвинувального акту. Водночас на сторінках 19-20 реєстру зазначено, що частина матеріалів досудового розслідування міститься в томах 25 по 31, що викликає невизначеність, оскільки стороні захисту надавався доступ до 24 томів, а тому які матеріали знаходяться в томах 25-31, тобто в 6 томах, невідомо. Окремо сторона захисту зауважує на не визначеності статусу ОСОБА_6 у кримінальному провадженні з огляду на те, що з 05.07.2024 існують дві окремі ухвали слідчих суддів, якими стороні захисту встановлено строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, а саме:ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 від 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к , якою строк визначено до 01.09.2024, та ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_12 від 05.07.2024 у справі № 757/29552/24-к, якою строк визначено до 11.07.2024 включно. Сторона захисту вважає, що ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 від 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к є чинною, не скасованою, а тому підлягає застосуванню у вказаному кримінальному провадженні, КПК України не передбачає, як і не наділяє слідчого суддю повноваженнями змінювати строк, встановлений попередньо ухвалою слідчого судді, продовжувати його або встановлювати новий, а відтак ОСОБА_6 не набув статусу обвинуваченого, оскільки обвинувальний акт вручено у поза процесуальний спосіб із порушенням належної правової процедури.

Враховуючи, що максимально допустимий строк тримання під вартою на досудовому розслідування не може перевищувати 12 місяців, захисник ОСОБА_4 просив звільнити ОСОБА_6 з- під варти в залі суду.

Захисник ОСОБА_5 подала письмові заперечення на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_12 від 05.07.2024 у справі № 757/29552/24-к, в яких зазначила, що вказана ухвала прийнята незаконно, безпідставно і поза межами процедури, передбаченої КПК України, всупереч положенням ч.6 ст. 9 КПК України та загальних засад кримінального провадження, визначених ч.1 ст.7 КПК України, так як питання щодо встановлення стороні захисту строків для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування було вирішено 19.06.2024 слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 ( справа № 757/27288/24-к), та визначено строк до 01.09.2024, а повторне вирішення даного питання не передбачено діючим КПК України. На думку захисника ОСОБА_5 ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_12 від 05.07.2024 у справі № 757/29552/24-к є такою, що встановлює істотні обмеження прав підозрюваного та порушує його право на справедливий суд, право на захист, право на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав думку своїх захисників, а також подані ними клопотання та заперечення.

Прокурор просив відмовити у задоволенні клопотань сторони захисту з огляду на подані ним заперечення на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к, а також зауважив на тому, що зазначені захисниками обставини не є законодавчо визначеними підставами для повернення обвинувального акту.

Дослідивши подані клопотання та заперечення, заслухавши думку сторін, суд приходить до наступного висновку.

Приписами ст. 314 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Основне завдання стадії підготовчого судового засідання полягає в тому, щоб процесуально та організаційно забезпечити проведення судового розгляду відповідно до положень кримінального процесуального законодавства.

Однією з обставин, яка перешкоджає призначенню провадження до судового розгляду є невідповідність обвинувального акта вимогам кримінального процесуального закону.

Згідно зі ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст.291 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого; анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта; розмір пропонованої винагороди викривачу; дату та місце його складання та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, зокрема, із зазначення обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення, наслідки та інші дані, на підставі яких, відповідно до диспозиції певної статті Кримінального кодексу України, можна встановити в діях обвинуваченого склад інкримінованого кримінального правопорушення, а юридичне формулювання - це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.

Формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення викладаються в обвинувальному акті в такому виді, як це вважає за правильне прокурор. Питання про узгодженість викладення в обвинувальному акті фактичних обставин справи з формулюванням обвинувачення та правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, як і конкретизація правової кваліфікації правопорушення, не можуть бути предметом розгляду у підготовчому судовому засіданні, оскільки на цій стадії судового провадження суд не вправі вдаватися до оцінки вказаних обставин. Не підлягають розгляду в підготовчому судовому засіданні й питання, які стосуються змісту та достовірності викладених прокурором фактичних обставин кримінального правопорушення. На цій стадії суд лише встановлює відповідність процесуальної форми обвинувального акта вимогам, визначеним кримінальним процесуальним законом, не досліджуючи суть обвинувачення, а тому не вправі пропонувати прокурору зазначати в обвинувальному акті інші обставини чи події або викладати їх в інший спосіб.

Вказана позиція кореспондується з правовою позицією Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, яка висловлена у постанові від 03 липня 2019 року по справі 273/1053/17 (провадження № 51-8914км18), відповідно до якої, кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, у тому числі й у сторону збільшення, повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого тощо. Визначення обсягу обвинувачення при направленні обвинувального акта до суду належить виключно до повноважень прокурора.

Судом встановлено, що обвинувальний акт стосовно ОСОБА_6 складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України. При затвердженні прокурором обвинувального акту дотримані вимоги закону. Відомості, які містяться в обвинувальному акті, свідчать про офіційне доведення до відома обвинуваченого компетентним органом твердження про вчинення ним відповідного злочину, передбаченого КК України, і є достатніми для повного розуміння суті висунутого обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.

Суд вважає, що доводи сторони захисту про не реалізацію права на доступ до матеріалів досудового розслідування, з огляду на те, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 від 19.06.2024 у справі № 757/27288/24-к визначено строк для ознайомлення до 01.09.2024, не стосуються відповідності обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України та не оцінюються судом як підстава для повернення обвинувального акту прокурору. Інші доводи сторони захисту фактично зводяться до незгоди з обставинами кримінального правопорушення, формулюванням обвинувачення, що є предметом судового розгляду кримінального провадження, тому суд не може надати їм оцінку на стадії підготовчого судового засідання.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору слід відмовити.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про звільнення ОСОБА_6 з під - варти в залі суду у зв`язку з закінченням максимально допустимого строку тримання під вартою на досудовому розслідування, який не може перевищувати 12 місяців, суд вважає необґрунтованим та зауважує, що відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_13 від 16.07.2024 (справа № 757/31501/24-к) обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 12.09.2024 року. Оскільки судом не встановлено підстав для звільнення обвинуваченого ОСОБА_6 з під - варти в залі суду, клопотаннязахисника ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.314, 291, 372, 376 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про звільнення ОСОБА_6 з під - варти в залі суду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1