Номер провадження: 11-сс/813/1206/24
Справа № 496/3646/24 1-кс/496/1805/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.09.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий - суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі:

секретаря судових засідань - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000366 від 25.05.2024 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 19.07.2024 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Олександрія, українця, громадянина України, працездатного, який не працює та не навчається, із середньою освітою, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

-вироком 29.11.2016 р. Кіровоградського районного суду м. Кіровоград за ч. 3, ст. 185 КК України;

-вироком 22.12.2017 р. Ленінським районним судом м. Кіровоград за ч. 3 ст. 185 КК України;

підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених за ч.5 ст.190, ч.2 ст.209 КК України,

встановив:

СВ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000366 від 25.05.2024 за ч.5 ст.190, ч.2 ст.209 КК України.

18.07.2024 року ОСОБА_8 затриманий в порядку п.6, ч. 1 ст. 615 КПК України та того ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених за ч.5 ст.190, ч.2 ст.209 КК України.

19.07.2024 року слідчий СВ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 звернулась до слідчого судді з погодженим прокурором Чорноморської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_10 клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб, із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у 1068 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, а під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Оскарженою ухвалою слідчого судді частково задоволено клопотання слідчого та до підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908400 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, у разі внесення застави, строком до 15.09.2024 року.

Мотивуючи прийняте рішення, слідчий суддя послався на обґрунтованість, пред`явленої ОСОБА_8 підозри за фактом можливого вчинення злочинів, передбачених ч. 5 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, одночасно врахувавши відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваного, наявність довідки згідно якої раніше притягувався до кримінальної відповідальності, та суворість покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину у разі визнання його винним у даному кримінальному провадженні.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді захисник подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю, або зменшити розмір застави.

Захисник зазначає, що пред`явлена ОСОБА_8 підозра є необґрунтованою, звертає увагу, що підозрюваний має родину, роботу, постійне місце проживання, що свідчить про міцність соціальних зв`язків. У кримінальному провадженні відсутній цивільний позов, з огляду на що відсутні підстави та обставини для застосування найсуворішого запобіжного заходу. Окремо захисник зазначив, що визначена застава була внесено 22.07.2024 року, але підозрюваного не було того ж дня звільнено з-під варти у зв`язку з невірним зазначенням платіжних реквізитів, тому останній незаконно утримувався під вартою, що потребує відповідного правового врегулювання.

Апеляційний розгляд проведено без участі захисника та підозрюваного які в судове засідання не з`явились, клопотань про відкладення розгляду справи не подавали, а тому з урахуванням вимог ч.4 ст.405, ст.28 КПК України розгляд проведено без участі зазначених осіб.

Заслухавши суддю-доповідача; думку прокурора, яка заперечувала у задоволенні апеляційної скарги; дослідивши матеріали судового провадження; обговоривши доводи апеляційної скарги; колегія суддів дійшла висновку про таке.

Частина перша ст. 404 КПК передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стаття 370 КПК передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при застосуванні відносно особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначені змістом ст.ст. 177, 178, 183 КПК.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Під час апеляційного перегляду оскарженої ухвали встановлено, що слідчий суддя дотримався вказаних вимог закону в частині обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На переконання колегії суддів, слідчий суддя, приймаючи рішення про доцільність застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, врахував обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування такого запобіжного заходу та обґрунтовано дійшов висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в зв`язку з відсутністю достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим і прокурором.

З огляду на наведене, апеляційний суд вважає, що слідчим суддею в повній мірі досліджено питання наявності обґрунтованої підозри, а матеріали провадження містять достатньо доказів, що б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозра, пред`явлена ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованих йому дій є обґрунтованою.

Крім того, апеляційний суд вважає, що слідчим суддею в достатній мірі досліджене питання щодо існування наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК, які зазначені в оскарженій ухвалі.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.ч. 1, 2 ст.177 КПК.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Стосовно загрози втечі особи, практика ЄСПЛ виходить з того, що якщо тяжкість покарання, якому може бути підданий підозрюваний, можна законно розглядати, як таку, що може спонукати його до втечі. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно враховувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Також, ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, слідчим суддею обґрунтовано зроблені висновки щодо наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК, оскільки свідки ще не допитані судом, який може обґрунтувати свої висновки лише на показаннях, отриманих безпосередньо під розгляду справи по суті, або у разі допиту таких осіб в порядку ст.225 КПК.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді щодо наявності ризику вчинення іншого кримінального провадження або перешкоджання іншим чином кримінальному провадженню, адже у кримінальному провадженні тривають слідчі (розшукові) дії.

За наведених обставин, доводи сторони захисту щодо відсутності ризиків, визначених ч.1 ст.177 КПК, колегія суддів визнає декларативними.

Оцінюючи доводи захисника стосовно міцності соціальних зв`язків підозрюваного, колегія суддів враховує, однак зазначає, що інший запобіжний захід може виявитися нездатним забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Матеріали справи не містять даних про застереження, які б унеможливлювали перебування підозрюваного під вартою за станом здоров`я. Стороною захисту апеляційному суду не надано будь-яких документів, які б свідчили про неможливість перебування підозрюваного під вартою.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, як судом першої інстанції, так і колегією суддів апеляційного суду, встановлено не було.

Приймаючи до уваги вищевикладене, апеляційний суд вважає, що висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах справи, а дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні тяжкого злочину, дають достатні підстави вважати, що на даний час дійсно існують зазначені слідчим суддею ризики, які виправдовують обрання саме такого виду запобіжного заходу.

Оцінюючи доводи захисника щодо необхідності зменшення розміру застави колегія суддів враховує, що на даний час за підозрюваного внесена застава та останній звільнений з-під варти, що свідчить про помірний розмір визначеної застави.

Доводи сторони захисту стосовно не звільнення підозрюваного з-під варти після внесення застави, оскільки слідчим суддею вказано не вірні реквізити, колегія суддів не оцінює, оскільки наведене питання не може предметом апеляційного розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу захисника залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 404, 405, 407, 409, 412, 419, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 19.07.2024, якою підозрюваному ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні №0000366 від 25.05.2024 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4