Провадження № 1-кс/646/2989/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.24 м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000477, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що у провадженні сектору дізнання відділу поліції №1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000477 від 14.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

13.11.2024 року приблизно о 18:10 годині за адресою АДРЕСА_1 працівниками поліції був виявлений військовослужбовець НОМЕР_1 ОСОБА_4 1984 р.н. який пред`явив для перевірки документи з явними ознаками підробки а саме військовий квиток та посвідчення учасника бойових дій. (НОМЕР_6).

13.11.2024 року в період часу з 19:35 год. по 19:41 год. було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення огляду було виявлено військовослужбовця В/Ч НОМЕР_2 ОСОБА_4 у якого було виявлено та вилучено військовий квиток серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_5 та посвідчення учасника бойових дій № НОМЕР_4 (інші дані неможливо прочитати у зв`язку з частковим пошкодженням документа).

Користувачем вилученого майна є військовослужбовець НОМЕР_1 ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 (к.т. НОМЕР_5 ).

Прокурором зазначено, що оскільки вилучений предмет, який визначено речовим доказом, стане об`єктом дослідження судових експертиз, які будуть відігравати суттєву роль для встановлення об`єктивної істини у вищевказаному кримінальному провадженні, на нього необхідно накласти арешт, так як не застосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі внаслідок того, що вилучене майно може бути спотворене чи взагалі знищеним.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У провадженні сектору дізнання відділу поліції №1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000477 від 14.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Згідно з копією витягу з ЄРДР № 0000477 від 14.11.2024 відомості про вказане кримінальне правопорушення було внесено за фактом того, що 13.11.2024 року приблизно о 18:10 годині за адресою АДРЕСА_1 працівниками поліції був виявлений військовослужбовець НОМЕР_1 ОСОБА_4 1984 р.н. який пред`явив для перевірки документи з явними ознаками підробки а саме військовий квиток та посвідчення учасника бойових дій. (НОМЕР_6).

Постановою від 14.11.2024 вказаний військовий квиток серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_5 та посвідчення учасника бойових дій № НОМЕР_4 який було поміщено до спец. пакету № PSP 1404862, визнано речовими доказами.

Доводи клопотання підтверджуються даними протоколу огляду місця події від 13.11.2024, постановою про визнання речовими доказами від 14.11.2024, витягом з ЄРДР від 14.11.2024.

Згідно з ч. 1 ст. 237 КПК України, огляд проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 5, 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки прокурором доведено необхідність накладення арешту на вилучене майно, оскільки воно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Керуючись статтями 98, 167, 168, 170-173, 237 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події від 13.11.2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , а саме: військовий квиток серії НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_5 та посвідчення учасника бойових дій № НОМЕР_4 (інші дані неможливо прочитати у зв`язку з частковим пошкодженням документа), яке вилучено за участю понятих та упаковано до спеціалізованого пакету № PSP 1404862, на який нанесено пояснювальний напис, та завірено підписами учасників слідчої дії.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов?язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1