У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.08.2024 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, буд. 25 скаргу народного депутата України ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в порядку статті 303 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла скарга народного депутата України ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Скарга мотивована тим, що ОСОБА_3 , який є народним депутатом України, 29.07.2024 р. до Національного антикорупційного бюро України була подана заява про вчинення заступником Керівника Офісу Президента України ОСОБА_5 , Головою Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 , начальником Головного слідчого управління ОСОБА_7 , кримінальних правопорушень, передбачених статтями 111, 255 та 368 КК України. Однак, відомості за заявою народного депутата України до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були. Директор НАБУ ОСОБА_8 у своєму листі від 06.08.2024 за № 01-294/22300 зазначає, що за результатами розгляду заяви заявника встановлено, що в ній не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів Національного бюро, у зв`язку із чим відсутні достатні правові підстави для внесення до ЄРДР. Народний депутат у поданій скарзі зазначає, що заява від 29.07.2024 містить всі необхідні відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень та їх попередню кваліфікацію. Зі змісту скарги слідує, що на початку повномасштабного вторгнення рф в Україну, Директор Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , у змові із своїм першим заступником ОСОБА_7 , за безпосередньої вказівки заступника Керівника Офісу Президента України ОСОБА_10 , віддав наказ щодо термінового знищення документів, що стосуються кримінального провадження № 0000212 від 10.09.2026 р. щодо головного підозрюваного і організатора незаконної поставки вугілля із ОРДЛО до України - ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , колишнього міністра енергетики та вугільної промисловості ОСОБА_13 та громадянина України ОСОБА_20, чим фактично було запущено процес закриття даного кримінального провадження, оскільки знищення матеріалів кримінального провадження зумовило неможливість складання обвинувального акта відносно ОСОБА_14 , як наслідок - спричинило скасування арешту майна високовартісного активу, і відповідно - свідчить про втрату такого активу Україною.

У судове засідання адвокат ОСОБА_4 , яким подана скарга в інтересах народного депутата України ОСОБА_3 , та представник НАБУ не прибули, повідомлялись належним чином про місце, день та час слухання справи, заяв про відкладення судового засідання суду не направили.

Згідно з частиною третьою статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказане кореспондується із положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якого підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Тобто наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

Внесення ж відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Так, Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Проте вказаний вид бездіяльності може мати місце лише у випадку, якщо відповідні заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбачений цим Кодексом.

Згідно ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, ст.ст. 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як вбачається зі змісту заяви про кримінальні правопорушення, Народний депутат України ОСОБА_15 повідомляє, що директор Державного бюро розслідувань ОСОБА_16 , у змові із своїм першим заступником ОСОБА_7 , за безпосередньої вказівки заступника Керівника Офісу Президента України ОСОБА_17 , на початку повномасштабного вторгнення рф в Україну віддав наказ щодо термінового знищення документів, які стосувались кримінального провадження № 0000212 від 10.09.2016 щодо головного підозрюваного і організатора незаконної поставки вугілля із ОРДЛО до України - ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , колишнього міністра енергетики та вугільної промисловості ОСОБА_13 та громадянина України ОСОБА_20, чим фактично було запущено процес закриття даного кримінального провадження, оскільки знищення матеріалів кримінального провадження зумовило неможливість складання обвинувального акта відносно ОСОБА_14 , як наслідок - спричинило скасування арешту майна високовартісного активу, і відповідно - свідчить про втрату такого активу Україною.

В той же час, вказана заява ґрунтується лише на суб`єктивному викладі обставин та не містить відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення, а висновок про вчинення кримінального правопорушення ґрунтується лише на припущеннями скаржника, суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій.

06.08.2024 р. за вих. № 01-294/22300 народному депутатові України ОСОБА_18 була надана відповідь за підписом директора Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_19 , з якої вбачається, що в поданій заяві не викладено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів Національного бюро, у зв`язку із чим відсутні підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак слідчим суддею також не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити, що подана народним депутатом України заява містить достатні відомості про реальність конкретної події кримінального правопорушення.

Початок досудового розслідування без законних на те підстав є порушенням принципів верховенства права, законності та інших принципів, передбачених ст. 7 КПК України, а також вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно з якими органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За таких обставин, скарга на бездіяльність уповноважених осіб Національного бюро, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 24, 36, 214, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги народного депутата України ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1