Справа № 645/5070/24
Провадження № 1-кс/645/1404/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретар судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП вХарківській області капітана поліції ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0001195 від 24.08.2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Феськи, Золочівського району, Харківської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого 01.08.2022 Октябрським районним судом м. Полтави за ч.1 ст.122, ч.1 ст.152, ч.ч.2,3,4 ст.187, ч.1 ст.263, ст.70 КК України до 10 років 1 місяць позбавлення волі з конфіскацією майна; 29.07.2022 звільненого від відбування покарання згідно ч.5 ст.72 КК України,-

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, -

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ ВП №2 ХРУП №2ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, у якому також просила визначити підозрюваному розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження за №0001195 від 24.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст.186 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 за попередньою змовою групою осіб, діючи повторно, з метою незаконного збагачення та відкритого викрадення чужого майна знаходились біля виходу зі станції метро «Палац спорту» у м. Харкові де стали чекати будь-яку особу, майном якої можна було б відкрито заволодіти. В цей час зі станції метро «Палац спорту» у м. Харкові, вийшла потерпіла ОСОБА_8 та стала йти від метро по проспекту Петра Григоренка у м.Харкові. Побачивши на шиї у потерпілої ОСОБА_8 золотий ланцюжок з хрестиком, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 , за попередньою змовою групою осіб, з метою незаконного збагачення та відкритого викрадення чужого майна, узгодивши свої дії та розподіливши ролі, стали переслідувати потерпілу ОСОБА_8 . Переслідуючи потерпілу ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 побачили, що вона звернула з АДРЕСА_3 , після чого узгодили свої дії та розподілили ролі наступним чином: ОСОБА_4 повинен був здійснювати відкрите викрадення золотого ланцюжка з хрестиком з шиї потерпілої ОСОБА_8 , а ОСОБА_7 - контролювати рух потерпілої ОСОБА_8 та стежити за відсутністю обставин, які б перешкодили вчиненню злочину. Після цього, ОСОБА_4 випередив потерпілу ОСОБА_8 по стороні «Палацу спорту» та сховався у кущах біля буд. АДРЕСА_4 та став чекати коли вона буде проходити повз, а ОСОБА_7 став чекати та спостерігати у кінці будинку АДРЕСА_5 . Дійшовши до буд. АДРЕСА_4 , ОСОБА_4 , 23.08.2024 близько 21 год. 46 хв. діючи умисно, повторно, за попередньою змовою групою осіб, з метою незаконного збагачення та відкритого викрадення чужого майна підбіг ззаду до потерпілої ОСОБА_8 та обхопивши потерпілу з лівого боку зірвав силою із шиї ланцюжок із золота 585 проби, масою 10,8 г та хрестик із золота 585 проби, масою 4,14 г, вартість яких, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №СЕ-19/121-24/27298-ТВ від 17.09.2024 року склала 51712 грн 12 коп., після чого разом з ланцюжком та хрестиком побіг у напрямку буд. АДРЕСА_5 , де його чекав ОСОБА_7 . Після чого, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зникли, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_8 матеріальний збиток на суму 51712 грн 12 коп.

Таким чином, з урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, його тяжкості, орган досудового розслідування прийшов до висновку, що для досягнення цілей, визначених у ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 має бути обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і його належну поведінку.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі, просив суд застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат адвоката ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід.

За результатами дослідження матеріалів клопотання та з урахуванням думки учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним зазначити наступне.

Стаття 29 Конституції України гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами, а тому числі, є тримання під вартою.

Частина третя ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено частиною першою статті 178 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частина 4 цієї ж статті визначає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Стаття 184 КПК визначає вимоги до змісту клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Клопотання, подане слідчим, за погодженням з прокурором про застосування запобіжного заходу, відповідає вимогам, визначеним у ст. 184 та 192 КПК України.

Клопотання містить усі необхідні відомості, що визначені у ч. 1 ст. 184 КПК України. До клопотання додано документи, визначені у ч.3 ст.184 та ч.2 ст.192 КПК України.

Встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0001195 від 24.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

25.09.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Вказаний злочин, згідно з положеннями ст. 12 КК України, є тяжким.

Підозра, пред`явлена ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення ґрунтується на наступних матеріалах кримінального провадження: протоколі допиту потерпілої ОСОБА_8 , в якому остання зазначає, що грабіж відносно неї вчинено двома особами; протоколі впізнання з потерпілою ОСОБА_8 , в ході якого остання впізнала ОСОБА_4 , як нападника який зірвав з її шиї золотий ланцюжок та хрестик, а ОСОБА_7 , як особу, який був разом з ОСОБА_4 , а потім супроводжував її до АДРЕСА_3 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_9 , в ході чого остання повідомила, що бачила хлопця, який пробіг після крику жінки про допомогу повз буд. АДРЕСА_5 ; протоколах впізнання за участю свідка ОСОБА_9 , під час яких остання впізнала ОСОБА_4 ; протоколах оглядів відеозаписів стосовно руху маршрутів ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ; відповіді на запит з ломбарду «Благо» АДРЕСА_6 та протоколі допиту свідка ОСОБА_10 , з яких встановлено, що 25.08.2024 року ОСОБА_7 заклав до ломбарду золотий ланцюжок та хрестик, отримавши за це грошові кошти; протоколі огляду відеозапису з ломбарду «Благо» АДРЕСА_6 , під час якого зафіксовано як ОСОБА_7 заклав золоті вироби під свій паспорт та отримав грошові кошти.

Суд зазначає, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Матеріали кримінального провадження, на які посилався прокурор, при розгляді клопотання, дають підстави вважати підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.4 ст.186 КК України, обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Розглядаючи питання про застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашнього арешту, слідчий суддя приймає до уваги, що підозрюваний не одружений, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не працює, характеризується негативно, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, тому слідчий суддя приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів на даній стадії судового розгляду неможливе.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді також не надано.

Оцінюючи наведені обставини, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведені.

Стосовно ризику передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створить загрозу суспільству.

Так, слідчий суддя приходить до висновку, що ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, доведений, в зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_4 має можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки усвідомлює реальну можливість отримати значний термін покарання у вигляді позбавлення волі, так як санкція ч.4 ст. 186 КК України передбачає позбавленням волі на строк від семи до десяти років.

Стосовно ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя вбачає ймовірність незаконного впливу на потерпілу ОСОБА_8 , іншого підозрюваного ОСОБА_7 , оскільки підозрюваний ОСОБА_4 обізнаний про місця проживання останніх, отримував копії документів допиту потерпілої, та знайомий з підозрюваним ОСОБА_7 , тому існує можливість, що у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, що підозрюваний зможе впливати на вказаних учасників кримінального провадження.

Стосовно ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя вбачає, що ОСОБА_4 може вчиняти інші кримінальні правопорушення оскільки вінофіційно не працевлаштований, раніше судимий за аналогічні корисливі злочини.

Згідно зі сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Окрім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 3 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Положеннями ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначає заставу, достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 242240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн.

Згідно з ст. 205 КПК України, ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 182, 183, 206, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів - до 23.11.2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн, які необхідно внести за наступними реквізитами: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26281249; банк отримувача ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA0006674, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи та роз`яснити, що якщо підозрюваний, не виконає покладені на нього обов`язки застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Зобов`язати старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 , повідомити членів сім`ї підозрюваного про застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали слідчого судді.

Повний текст ухвали проголошено 25.09.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1