ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

24 липня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народилася в м. Гайворон, Кіровоградської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , громадянка України, раніше не судима,

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ОСОБА_3 звернувся до суду з вказаним клопотанням, погодженим з прокурором, яке мотивує тим, що в нього в провадженні перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000812, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку із чим виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Крім того, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 , будучи обізнаним в тому, що відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України № 2102-Х від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, дія якого неодноразово продовжувалася, востаннє Указом Президента України від 05.02.2024 N? 49/2024, який затверджено Законом України від 06.02.2024 № 3564-IX, дію воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, 03.05.2024 орієнтовно о 19 год. 10 хв., перебуваючи поблизу сміттєвих баків, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 , помітила за сміттєвими баками бувший у використанні телефон мобільного зв?язку торгової марки «Motorola» серії «Moto Е20 2/32 Gb Graphite Global» моделі «XT2155-6», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 в силіконовому чохлі фіолетового кольору та з сім-карткою мобільного оператору зв`язку ПрАТ «Київстар» номер телефону НОМЕР_3 належний ОСОБА_5 .

Після чого, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на таємне заволодіння чужим майном.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, не маючи ані дійсного ані уявного права на власність потерпілого, з метою власного незаконного збагачення та заволодіння чужим майном, поза волею власника майна, з корисливих мотивів, розуміючи протиправність своїх дій та їх суспільно небезпечних наслідків, таємно, переконавшись, що за його діями не спостерігають сторонні особи, ОСОБА_4 , шляхом вільного доступу, взяла до рук вище зазначений мобільний телефон, який був попередньо випадково залишений потерпілою поблизу сміттєвих баків, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 , після чого зняла з телефону силіконовий чохол фіолетового кольору та витягнула з телефону сім-картку, які матеріальної цінності для потерпілої не становлять, викинувши їх у не встановленому досудовим розслідуванням місці. В подальшому, через декілька хвилин до вище зазначеного місце повернулася потерпіла ОСОБА_5 з метою пошуку належного їй телефону.

Перебуваючи на місці події потерпіла ОСОБА_5 помітила ОСОБА_4 та звернулася до останньої із запитанням чи не бачила вона її мобільного телефону «Motorola» серії «Moto Е20 2/32 Gb Graphite Global» моделі «XT2155-6» в корпусі сірого кольору на, що ОСОБА_4 повідомила, що її невідомо про місце знаходження мобільного телефону потерпілої, при цьому вказаний мобільний телефон був у правій кишені штанів ОСОБА_4 .

Ринкова вартість якого у відповідності до висновку експерта станом на момент вчинення злочину складала 1620,00 грн.,

В подальшому, ОСОБА_4 викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим заподіяла ОСОБА_5 матеріальної шкоди на суму 1620 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення ґрунтовно підозрюється:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка АДРЕСА_1 зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , громадянка України, раніше не судима.

ОСОБА_4 04.06.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вина ОСОБА_4 , підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

рапортом ОСОБА_6 від 20.05.2024;

протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_5 від. 03.05.2024;

протоколом огляду місця події від 20.05.2024;

висновком судової товарознавчої експертизи від 24.05.2024;

заявою ОСОБА_5 від 28.05.2024;

протоколом допиту потерпілої ОСОБА_5 від 28.05.2024;

протоколом предявлення особи для впізнання за фотознімком з потерпілою ОСОБА_5 від 28.05.2024;

протоколом огляду предмету від 28.05.2024;

протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 28.05.2024;

протоколом предявлення особи для впізнання за фотознімком з свідком ОСОБА_7 від 28.05.2024;

повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 04.06.2024;

протоколом допиту підозрюваної ОСОБА_4 від 04.06.2024;

протоколом проведенням слідчого експерименту від 04.06.2024;

іншими матеріалами зібраними у кримінальному провадженні.

В подальшому в ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у проведенні слідчих (розшукових) дій та на адресу проживання підозрюваної ОСОБА_4 було направлено повістки про виклик до слідчого та остання на виклик не з`явилася, під час проведення слідчих (розшукових) дій з метою встановлення місцезнаходження підозрюваної ОСОБА_4 було надано доручення в порядку ст. 40 КПК України.

Після чого, на адресу СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшли матеріали виконаного доручення у якому встановлено, що підозрювана ОСОБА_4 відсутня тривалий період часу за місцем проживанням, а саме АДРЕСА_2 , що підтверджується протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає по сусідству, а саме АДРЕСА_2 та повідомила, що остання відсутня за місцем проживанням великий проміжок часу.

За таких обставин, 10.07.2024 оголошено розшук підозрюваної та досудове розслідування по даному кримінальному провадженню зупинено, про що винесено відповідну постанову.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин;

- незаконно впливати на свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи те, що у підозрюваного ОСОБА_4 відсутнє постійне місце роботи, місце проживання та джерела доходів, остання не одружена, отже відсутні соціально стримуючі фактори тому існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може продовжити свою протиправну діяльність та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, існують ризики передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 розуміючи те, що вона вчинила умисний тяжкий злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, з метою ухилення від відповідальності за вчинене може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, а також маючи анкетні дані свідків у кримінальному провадженні незаконно впливати на них з метою зміни їх показів.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

особисте зобов`язання, є недостатньо дієвим запобіжним заходом, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та міру можливого покарання, особу підозрюваного, його репутацію та соціальні зв`язки;

особиста порука, не може бути застосована, оскільки у ОСОБА_4 відсутні поручителі, які заслуговують на довіру та зможуть доставити останнього до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу;

домашній арешт, є недостатньо суворим запобіжним заходом, а також враховуючи складність контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків під час такого запобіжного заходу.

Всі вищевказані обставини, у своїй сукупності свідчать про те, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 в рамках даного кримінального провадження є недоцільним та малоефективним, оскільки вони не можуть запобігти наявним ризикам.

За таких обставин та беручи до уваги, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти зазначеним ризикам, керуючись вимогами ст. 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 194 КПК України, слідчий просив суд клопотання задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, завчасно подав заяву про залишення клопотання без розгляду.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

З огляду на те, що прокурор подав заяву про залишення поданого клопотання без розгляду, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про тримання під вартою підозрюваного слід залишити без розгляду.

На підставі наведеного, керуючись ст. 183, 186, 193 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Вінницького РУП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваної для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без розгляду.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до апеляційного суду Вінницької області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_9