Справа № 932/3236/23
Провадження № 1-кс/932/3987/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

захисників ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 ,

розглянувши в залі Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська заяву захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які діють в інтересах обвинуваченої ОСОБА_7 , про відвід судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000540 від 17.09.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження №0000540 від 17.09.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.02.2024 кримінальне провадження передано для розгляду судді ОСОБА_8

23.09.2024 від захисників обвинувачених - адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до канцелярії суду надійшла заява про відвід головуючої у справі судді ОСОБА_8 (вхідний №30363).

В обґрунтування заяви захисники зазначили, що в порушення вимог ч. 2 ст. 134 КПК України, суддя ОСОБА_8 не здійснила судовий виклик потерпілого - територіальної громади Дніпровської міської ради та в порушення ч. 2 ст. 314 КПК України, провела підготовчий судовий розгляд без участі потерпілого - територіальної громади Дніпровської міської ради. Також, в порушення вимогч. 4 ст. 315 КПК України, суддя не роз`яснила обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 їх право на колегіальний розгляд справи, чим позбавила їх цього права. На підставі викладеного, у зв`язку з наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, захисники - адвокати ОСОБА_4 та ОСОБА_5 просять задовольнити заяву про відвід судді ОСОБА_8 від розгляду кримінального провадження №0000540 від 17.09.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.

Особа, якій заявлено відвід, суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_8 , у судове засідання не з`явилась, була повідомлена про час, дату та місце слухання заяви про відвід.

Захисники - адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_3 у судове засідання з`явилися, заяву про відвід судді ОСОБА_8 підтримали з підстав, вказаних у заяві, просили її задовольнити, оскільки дії судді викликають сумнів у її неупередженості.

Обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підтримали заяву своїх захисників, просили її задовольнити.

Інші учасники в судове засідання не з`явилися, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином, клопотань про відкладення не надходило.

Ознайомившись із заявою про відвід судді, вислухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним та неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України).

Згідно зі ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст. 75 -79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивований. При цьому, перелік обставин, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу визначений ст. 75, 76 КПК України і є вичерпаним, а тому виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи

Відтак, для вирішення питання про наявність підстав для усунення судді ОСОБА_8 від розгляду судової справи, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на який посилаються захисники у своїй заяві про відвід, суд повинен перевірити наявність підтверджених фактів, які можуть породжувати сумніви щодо неупередженості судді, її юридичної заінтересованості та безсторонності.

Щодо оцінки діяльності судді по критеріям безсторонності, неупередженості, заінтересованості, то в даному випадку їх визначення міститься в рішеннях Європейського суду з прав людини, в яких суд зазначив, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» наголошено, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

У справі «П`єрсак проти Бельгії» Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Захисники у своїй заяві про відвід не навели жодного випадку поведінки судді, її умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в її неупередженості.

Внутрішні емоційно-вольові відчуття заявників з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

І хоча заява про відвід судді не містить оскарження конкретних процесуальних рішень, прийнятих суддею ОСОБА_8 під час підготовчого судового засідання, адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні 12.11.2024, обґрунтовуючи підстави поданої заяви про відвід судді, зазначив, що розгляд його скарги на дії старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 , які виразилися в здійсненні, в порушення вимог ст.279 КПК України, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 , викликав у нього сумніви щодо неупередженості судді.

Тому, зі змісту пояснень ОСОБА_3 у судовому засіданні слідує, що він незгодний з окремими процесуальними рішеннями головуючої у справі, у зв`язку з цим у нього складається суб`єктивна думка про упередженість судді ОСОБА_8 .

Доводи захисника, зводяться до незгоди з процесуальною діяльністю судді в даному кримінальному провадженні, а також до незгоди з уже прийнятими у справі нею процесуальними рішеннями. Однак сама по собі незгода з діями судді у провадженні, чи постановленими ним процесуальними рішеннями, не є підставою для його відводу, передбаченою п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Тобто, сторона вправі не погоджуватись із прийнятими рішеннями, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій судді, під час розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування та під час судового розгляду.

При цьому, питання законності та обґрунтованості прийнятих суддею ОСОБА_8 рішень, не є компетенцією суду під час розгляду питання відводу.

Так, відповідно до чинного законодавства, роз`яснень викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади», процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін у справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Крім того, як вбачається з журналу судового засідання, суддя встановлюючи анкетні дані обвинувачених, пересвідчилась в отриманні ними пам`яток, запитала чи зрозумілі їм їхні права, будь-яких клопотань від обвинувачених не надійшло, в тому числі клопотання про колегіальний розгляд справи. Захисники відповідного клопотання також не заявили.

Отже, судом не встановлено будь-яких об`єктивних відомостей, які б свідчили про особисту небезсторонність судді ОСОБА_8 , про перешкоди у зв`язку із діями головуючої у реалізації обвинуваченими ОСОБА_6 та ОСОБА_7 своїх процесуальних прав під час розгляду кримінального провадження щодо них судом колегіально.

Суд, проаналізувавши наведені у заяві підстави для відводу судді ОСОБА_8 , перевіривши на підставі матеріалів справи викладені в заяві обставини, дійшов висновку, що поведінка головуючої судді не дає жодних об`єктивних підстав вважати, що вона не є безсторонньою або що їй бракує неупередженості під час розгляду цього кримінального провадження.

Не встановлено й інших підстав, передбачених статтями 75, 76 КПК України, які б виключали можливість участі судді ОСОБА_8 у розгляді кримінального провадження щодо обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та перешкоджали б винесенню суддею ОСОБА_8 об`єктивного рішення у кримінальному провадженні.

Виходячи з викладеного вище, заява про відвід задоволенню не підлягає, у зв`язку з її безпідставністю та необґрунтованістю.

Керуючись статтями 75, 80, 81, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які діють в інтересах обвинуваченої ОСОБА_7 , про відвід судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні №0000540 від 17.09.2021 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 15 листопада 2024 року о 08:30.

Суддя ОСОБА_1