Справа №: 398/4108/24
провадження №: 1-во/398/11/24
УХВАЛА

Іменем України

"04" листопада 2024 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Шинкаренко І.П., розглянувши звернення ОСОБА_1 , оформлене у виді заяви про виправлення описки,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 жовтня 2024 року відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні № 0000104.

30 жовтня 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав звернення, оформлене у виді заяви про роз`яснення судового рішення у справі в порядку ст. 380 КПК України, зазначає, що йому не зрозуміло чи буде виконуватись ухвала від 16 жовтня 2024 року Кропивницького апеляційного суду, а також міркування про наявність в діях слідчого судді ознак ст. 382, ст. 366 КК.

Ухвалою судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30 жовтня 2024 року звернення ОСОБА_1 , оформлене у виді заяви про роз`яснення судового рішення повернути заявнику.

31 жовтня 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав звернення, оформлене у виді заяви про виправлення описки у судовому рішенні, 01 листопада заява зареєстрована канцелярією Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області та передана раніше визначеному судді.

Вважаю, що звернення необхідно повернути ОСОБА_1 з наступних підстав.

Згідно з ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

У розумінні процесуального закону описка це зроблена судом механічна граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Не вважається опискою помилка, яка не викривляє зміст рішення, тобто неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Тобто опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Зі звернення вбачається, що в ньому не наведено підстав для розгляду в порядку передбаченому ст. 379 КПК України, однак наявні зневажливе висловлювання щодо прийнятого суддею рішення та освіти суддів, що є неприпустимим.

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України,цього Кодексу та інших законів України.

Конвенція 1950 року, ратифікована Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Також ст.17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський судз прав людини, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Зокрема, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників.

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст. 6 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Зазначене дає підстави вважати, що ОСОБА_1 звертається до суду із зверненням, оформленим у виді заяви про виправлення описки в судовому рішенні, зловживаючи своїми процесуальними правами, щоб висловити свою неповагу до суду, наводить провокативні висловлювання.

Статтею 379 КПК України, не містить положень які регулюють дії суду у випадку зловживання стороною кримінального провадження своїми правами.

Згідно з ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Зловживання правом на подання заяви до суду є самостійною підставою для визнання неприйнятною індивідуальної заяви. Як наслідок позбавлення суб`єктивного права на звернення до суду, що певним чином є заходом відповідальності заявника. У свою чергу, критерії зловживання правом визначаються в рішеннях ЄСПЛ. Встановлення наявності зловживання правом в кожному конкретному випадку вирішує виходячи із прецедентів, які загалом сформували систему випадків зловживання правом.

Крім того, як свідчить відповідна судова практика, серед найпоширеніших видів зловживань учасниками кримінального провадження своїми процесуальними правами є дії, що полягають у повторному поданні заяв тотожних за відсутності визначених законом підстав.

Зловживання правом своїм наслідком повинно мати переважно не застосування відповідних санкцій судом, а відмова у захисті права, яке спрямоване на зловживання.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 379 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ

Звернення ОСОБА_1 , оформлене у виді заяви про виправлення описки, повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Шинкаренко