У Х В А Л А

09 серпня 2024 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

власників майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

Представника власника майна ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0002615 від 02.08.2024,

У С Т А Н О В И Л А:

1. До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання начальника Володарського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про арешт тимчасово вилученого майна.

1.1. Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002615 від 02.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

1.1.1. За твердженням прокурора, в ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

1.1.2. Група осіб, перебуваючи поблизу села Кленове Білоцеркіського району Київської області здійснювали незаконну порубку дерев без спеціального на це дозволу.

1.1.3. З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуто в результаті його вчинення, 01.08.2024, в період часу з 20 год 15 хв по 20 год 45 хв, проведено огляд лісосмуги Володарської ОТГ, що розташована за адресою: Київська обл., Білоцерківський район, с. Кленове, координати: 59.51812, НОМЕР_1 , на якій виявлено пні діаметром від 10 см до 50 см у кількості 12 одиниць. Окрім цього, на вказаній земельній ділянці виявлено 2 бензопили помаранчевого кольору марки «Stihl MS 260» без маркування, які вилучено до Білоцерківського РУП. За координатами 49.5173860, 29.6491043 також виявлено автомобіль марки «Мерседес Бенц» червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , з причепом марки «Kogel», д.н.з. НОМЕР_3 .

1.1.4. Окрім цього, 02.08.2024 проведено огляд земельної ділянки за участю власника вказаних транспортних засобів ОСОБА_4 , на якій знаходиться причеп марки «Kogel», д.н.з. НОМЕР_3 , при огляді якого виявлено колоди дерев породи клен.

1.3. Прокурор зазначає, що у цьому випадку вилучені в ході проведення огляду майно матеріальні об`єкти, зберігли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема 2 бензопили помаранчевого кольору марки Stihl моделі MS 260 та причеп є предметами кримінального правопорушення та зберігли на собі сліди його вчинення.

1.4. У зв`язку з цим прокурор просить накласти арешт на зазначене вилучене майно, оскільки повернення вказаного майна може призвести до його приховування, пошкодження, знищення або псування, та у подальшому унеможливить проведення необхідних судових експертиз з ними.

2. В судовому засіданні прокурор підтримав доводи, викладені у клопотанні, і просив його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.

Представник власника майна заперечувала щодо задоволення клопотання. Зауважила, що відсутній склад кримінального правопорушення, оскільки у суб`єкта господарської діяльності ФОП ОСОБА_5 наявні всі дозвільні документи, на підтвердження чого надала акт спеціального обстеженнч земельних ділянок, що перебувають в користуванні ПП «Горизонт», відповідні польові відомості та відомості матеріальної оцінки дерев, взятих на облік, а також довідку від 01.08.2024, видану виконавчим комітетом Володарської селищної ради Білоцерківського району Київаської області про те, що згідно з актом державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Київзахист» надано право ФОП ОСОБА_5 на видалення дерево-чагарникової рослинності на землях ПП «Горизонт» с. Кленове.

Власник майна (причіпа) ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував. Пояснив, що його основним видом діяльності як ФОП є вантажні перевезення, відповідно до вирубування дерев він та належний йому транспорт відношення не має, а лише надавав послуги з перевезення деревини.

Власник майна (бензопил) ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, зацважив, що має всі дозвільні документи, а вирубка дерев проходила на законних підставах.

3. Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, заслухавши прокурора, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.1. У відповідності до підпункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

3.2. Як слідує зі змісту клопотання та підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 02.08.2024, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002615 здійснюється за повідомленням про те, що групою осіб поблизу с. Кленове білоцерківського району Київської області здійснюється порубка зелених насаджень без спеціального дозволу. Правова кваліфікація ч. 1 ст. 246 КК України.

3.2.1. Частиною 1 ст. 246 КК України встановлено кримінальну відповідальність за незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

3.2.2. Для визначення обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені додані до клопотання матеріали, а саме рапорт ст. інспектора чергового сектора поліцейської дільниці № 1 відділу поліції № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, відповідно до якого 01.08.2024 на лінію 102 надійшло повідомлення про виявлення в лісопосадці чотирьох осіб, які зрізають різні породи дерев; протокол огляду місця події від 01.08.2024, яким зафіксований огляд лісосмуги Володарської ОТГ, та виявлені кільця спиляної деревини породи клен. Під час огляду вилучені дві бензопили; пояснення громадян ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 01.08.2024, які всі підтвердили, що є працівниками ФОП ОСОБА_5 ; протокол допиту свідка ОСОБА_4 від 02.08.2024; протокол огляду місцевості від 02.08.2024.

Крім того, слідчим суддею досліджені надані представником власника майна документи, що підтверджують право ФОП ОСОБА_5 на видалення дерево-чагарникової рослинності на землях сільськогосподарського підприємства ПП «Горизонт» с. Кленове.

3.2.3. Отже надані сторонами докази підтверджують факт здійснення порубки дерев у лісосмузі поблизу с. Кленове. Водночас встановлення законності такої порубки є предметом цього досудового розслідування. При цьому встановлення самої події кримінального правопорушення та ознак складу злочину є обставинами, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні згідно із ст. 91 КПК України, а тому здійснюється органом досудового розслідування під час здійснення досудового розслідування. У разі ж встановлення відсутності події кримінального правопорушення або відсутності у діях осіб ознак складу злочину КПК України передбачає можливість закриття кримінального провадження (п. 1, 2 ч. 1 ст. 284 КПК України).

3.2.4. Описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими прокурором матеріалами кримінального провадження та його поясненнями в судовому засіданні формує у слідчого судді внутрішнє переконання про наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

3.2.5. При цьому слідчий суддя під час розгляду клопотання про накладення арешту на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей визначає лише чи є вчинення кримінального правопорушення вірогідним для цілей застосування заходу забезпечення. В цьому випадку має місце початкова стадія кримінального провадження, в якому застосовується стандарт визначення можливості вчинення кримінального правопорушення - обґрунтована підозра. При цьому відповідні висновки щодо її наявності можуть кардинально змінитися протягом подальшого досудового розслідування у процесі отримання нової доказової інформації.

3.2.6. Отже в цьому кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, що може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна. При цьому необхідно зауважити, що на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, час, місце, спосіб вчинення кримінального правопорушення, винуватість чи невинуватість особи. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей визначає, що вчинення кримінального правопорушення є вірогідним та достатнім для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

3.2.7. Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Сторона обвинувачення заявляє метою арешту майна забезпечення збереження речових доказів. Можливість накладення арешту з цією метою передбачена частиною першою та п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

3.2.8. Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку накладання арешту з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

3.2.9. Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя, в першу чергу, має встановити його стосунок до кримінального провадження через відповідність критеріям речових доказів.

3.3. Щодо вилучених бензопил.

Як вбачається з постанови слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Білоцерківського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_11 від 02.08.2024 про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання, 01.08.2024 під час огляду місця події за адресою: Київська обл. поблизу с. Кленове (координати 49.51812, 29.64854) виявлено ти вилучено дві бензопили помаранчевого кольору марки Stihl моделі MS 260 без ідентифікуючих номерів.

При цьому слідчий суддя зауважує, що в протоколі огляду місця події від 01.08.2024 зазначено про вилучення двох бензопил без будь яких ідентифікуючих ознак.

Мотивуючи необхідність визнання таких бензопил речовими доказами у кримінальному провадженні слідчий у своїй постанові зазначає, що бензопила чорно-синього кольору марки «Grand» може бути використана як доказ у суді.

Не зважаючи на таку неузгодженість та необґрунтованість постанови слідчого, слідчий суддя критично відноситься до можливості безпосереднього дослідження будь-яких бензопил в судовому засіданні. Зазначення ж в клопотанні прокурором про необхідність проведення судових експертиз також має формальних характер та не конкретизує які саме і з якою метою орган досудового розслідування планує проводити експертизи з бензопилами.

Водночас необхідно враховувати імперативні приписи частини першої статті 100 КПК України, відповідно до яких речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 7 частини другої статі 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Суть цього заходу забезпечення кримінального провадження полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

В цьому випадку слідчому судді не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні. Як вбачається з наданих матеріалів бензопили перебувають у розпорядження органу досудового розслідування більше тижня, однак жодних слідчих дій з ними не проводиться, натомість вони передані на зберігання до кімнати зберігання речових доказів.

3.4 Щодо накладення арешту на причеп марки «Kogel», д.н.з. НОМЕР_3 .

Статтею 168 КПК України передбачено, що тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Однак, як вбачається з наданих прокурором документів під час огляду місця події від 01.08.2024 був виявлений причеп марки «Kogel», д.н.з. НОМЕР_3 , однак він не вилучався.

Зазначаючи в клопотанні, що вказаний причеп є речовим доказом у цьому кримінальному провадженні, прокурор не наводить аргументи, яким саме критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України він відповідає.

Аналогічно жодної аргументації щодо цього не міститься в постанові слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Білоцерківського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_11 від 02.08.2024 про визнання зазначеного причепу речовим доказом. Зазначена постанова знову містить в собі посилання на необхідність використання як доказу в суді чорно-синього кольору марки «Grand», і не містить мотивів визнання причепу речовим доказом.

Більше того, не зважаючи на предмет кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, орган досудового розслідування не визнає речовими доказами безпосередньо зрізану деревину, а лише причеп, в якому вона була відшукана, що на думку слідчого судді є несумісним з визначеними ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження.

3.5. В ч. 1 ст. 173 КПК України зазначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зважаючи, що органом досудового розслідування не доведено необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, слідчий суддя відмовляє в його задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. У задоволенні клопотання про арешт тимчасово вилученого майна відмовити.

2. На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

3. Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

4. Повний текст ухвали оголошений 09.08.2024

Слідчий суддяОСОБА_1