ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 11-сс/821/317/24 Справа № 712/9059/24Головуючий в суді 1 інстанції ОСОБА_1
Категорія: ст. 303 КПК України Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року

м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі:

секретаря ОСОБА_5

особи, яка подала скаргу ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 липня 2024 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_6 на постанову слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_6 звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на постанову слідчогоСВ Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області від 18.02.2023 про закриття кримінального провадження №0000395 від 04.02.2023, в якій просила скасувати дану постанову та повернути кримінальне провадження №0000395 від 04.02.2023 до СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області для організації досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 липня 2024 року скаргу повернуто ОСОБА_6 , у зв`язку з тим, що скарга містить образливі вирази на адресу посадових осіб державних органів влади України, а саме слідчого Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, який є учасником справи, органів судової влади загалом, правоохоронних органів, використання скаржником у тексті скарги цих висловлювань вказує на зловживання правом на подання скарги.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 оскаржила її в апеляційному порядку.

Просить скасувати незаконну ухвалу та задовольнити скаргу ОСОБА_6 у повному обсязі.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги ОСОБА_6 зазначає, що ухвала слідчого судді є незаконною, оскільки нормами КПК України не передбачено повернення скарги у випадку наявності у тексті скарги нецензурної лексики, образливих і лайливих слів.

Порушуючи питання про скасування, на переконання апелянта, незаконної ухвали слідчого судді, вона просить задовольнити її скаргу на постанову про закриття кримінального провадження, мотивуючи тим, що 03 лютого 2023 року вона звернулась до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення щодо неї шахрайських дій. 04.02.2023 до ЄРДР було внесено відомості за № 0000395 про вчинення кримінального правопорушення за ст.190 КК України та розпочато досудове розслідування.

18 лютого 2023 року слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 винесено постанову про закриття кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Апелянт зазначає, що про винесену постанову дізналася лише після звернення з вимогою про повідомлення їй результатів досудового розслідування, та 23 липня 2024 року слідчим поштою надіслано їй копію даної постанови.

Вважає постанову про закриття кримінального провадження від 18 лютого 2023 року незаконною, оскільки органом досудового розслідування не проведено жодної слідчої дії для встановлення обставин злочину.

Прокурор на розгляд справи не з`явився, скерував до суду клопотання, в якому просив розглядати справу без його участі, у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_6 просив відмовити.

Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

Заслухавши суддю-доповідача, думку ОСОБА_6 , яка підтримала вимоги апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та ухвалу слідчого судді в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, за наступних підстав.

Згідно з положенням п.1 ч.3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси від 30 липня 2024 року про повернення скарги постановлена з дотриманням вказаних вимог закону.

Відповідно до частин 1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові ВС ККС від 29.07.2021 у справі №264/6844/20 у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп.«а» п.3 ст.35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява№67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа №199/6713/14-ц, справа №9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції та ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.

Загальними вимогами до мови документа, яким також повинна відповідати скарга, є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Також положеннями ч.1 ст.11 КПК передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч.6 ст.9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК.

Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

КПК не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання. Разом з тим заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.

Повертаючи скаргу ОСОБА_6 без розгляду, слідчий суддя правильно встановив, що скарга містила образливі висловлювання на адресу посадових осіб державних органів влади України, а саме слідчого Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, який є учасником справи, відносно якого в скарзі зазначено, що він є «фальсифікатором»; на адресу органів судової влади загалом та правоохоронних органів, зокрема, «злочинна змова правоохоронних органів та прокуратури, продажність правоохоронних органів, безкарна антидержавна діяльність, бездарне вище політичне керівництво, продажне правосуддя», які не відповідають стилю спілкування в діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні, скарга виходила за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що неприпустимо. Такі дії є виявом неповаги до суду, органів державної влади, а подання такої скарги зловживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням кримінального судочинства.

Аналогічної позиції притримується ККС ВС у постанові від 16 січня 2024 року у справі № 991/7073/23, відповідно до якої суд висловився щодо обґрунтованості рішення суду про повернення апеляційних скарг на ухвалу слідчого судді ВАКС, у зв`язку з тим, що ці скарги містили образливі висловлювання на адресу суддів, що є неприйнятним.

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дотримався вимог процесуального закону та прийняв законну та обґрунтовану ухвалу про повернення скарги ОСОБА_6 , оскільки остання містила образливі висловлювання на адресу суду, політичної влади, прокурора та слідчого, що є неприпустимим в скарзі та свідчить про зловживання правами особою, що подає скаргу.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків слідчого судді, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали, за доводами апеляційної скарги, колегією суддів не встановлено.

Крім того, колегія суддів звертає увагу апелянта, що повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню особи зі скаргою за усунення вищевказаних висловлювань, використання яких у документах, що подаються до суду, є неприпустимим.

Керуючись статтями ч.2 ст. 376, 303, 304, 395, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 30 липня 2024 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_6 на постанову слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді