печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , власника майна ОСОБА_3 , представника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт, який був накладений, зокрема, на грошові кошти у розмірі 288 565 доларів США.

В обґрунтування поданого клопотання представник зазначає, що арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні представник підтримала клопотання, просила його задовольнити, зазначила, що ОСОБА_6 та ОСОБА_3 не мають жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні, а їх джерело походження підтверджується податковими деклараціями та виписками з рахунків.

Власник майна також підтвердив зазначені обставини та просив задовольнити клопотання.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти скасування арешту майна, зазначив, що наразі досудове розслідування триває, встановлюються обставини, які є предметом досудового розслідування. Окрім цього зазначив, що грошові кошти визнані речовим доказом у кримінальному провадженні, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000589 від 19.06.2020, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, досудове розслідування у якому здійснюється Головним слідчим управлінням Національної поліції України.

Так, з матеріалів провадження вбачається, що досудовим розслідуванням встановлюються обставини, щодо того, що протягом 2022-2023 років, групою осіб до складу якої входять ОСОБА_7 . ОСОБА_8 (директор 1111 «Концепт-Текстиль» (код 40014899), ОСОБА_9 (директор ГОВ «ГПЛ» (код 33190684), ОСОБА_10 (ТОВ «МГ Автомотів» (код 32461061), ОСОБА_11 (головний бухгалтер ТОВ «ГПЛ» (код 33190684) та ГОВ «МГ Автомотів» (код 32461061), ОСОБА_3 та ОСОБА_12 , використовуючи ряд підконтрольних юридичних осіб, заволоділи коштами державного бюджету України під час здійснення постачання речового майна для потреб Збройних сил України.

Постановою старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_13 зазначені грошові кошти визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000589.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/55552/23-к від 14 лютого 2024 року накладено арешт, зокрема, на вказані грошові кошти.

У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об?єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або місять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту, чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження зокрема, предмети, що були об?єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом, отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, як вбачається з матеріалів, на виконання доручення співробітниками Департаменту військової контррозвідки СБ України встановлено, що ПП «Концепт-Текстиль» здійснено декларування реалізації в адресу Міністерства оборони України згідно договорів №286/3/22/164 від 05.05.2022 року та №286/3/22/368 від 06.10.2022 року «шкарпеток трекінгових» у 2022 році на загальну суму 259 459 500,00 гри., а в 2023 році було укладено договір №286/3/23/48 від 03.02.2023 року на постачання 3 150 000 пар «шкарпеток трекінгових» на загальну суму 217 350 000,00 грн.

Серед встановлених фактів, прокурор посилається на те, що ПП «Концепт-Текстиль» (код 40014899) яка здійснювала постачання шкарпеток, проводила наступні «ризикові» операції, зокрема:

- ТОВ «ГПЛ» (код 33190684) - в грудні 2022 року перераховано грошові кошти на загальну суму 5 млн. гри. (за деталі для автомобілів ВАЗ, поліролі, авто шампуні га інше);

- ТОВ «МГ АВТОМОТІВ» (код 32461061) - в січні 2023 року перераховано грошові кошти па загальну суму 2,5 млн. гри. (за автомобільну моторну та трансмісійну оливу).

Окрім цього, суд бере до уваги ту обставину, що законність та обгрунтованість ухвали Печерського районного суду м. Києва № 757/55552/23-к від 14 лютого 2024 року про арешт майна та доводів представника вже перевірялось апеляційною інстанцією, зокрема, ухвалою Київського апеляційного суду від 17.07.2024 зазначену ухвалу про арешт майна залишено без змін.

Надані суду матеріали свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що їх сукупність, відповідно до вимог ст. 170 КПК України, є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, аналізуючи доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що зазначені доводи не спростовують обставин, що є предметом досудового розслідування та не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно і не доводять, що в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави, на які посилається представник наразі є предметом перевірки органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000589, а сам арешт, накладений з метою збереження речових доказів по суті являє собою форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов?язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні та не пов?язується з особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що представником на даній стадії кримінального провадження не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу забезпечення, а відтак слідчий суддя приходить до висновку, про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, зокрема щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає, що у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 слід відмовити.

Керуючись ст. 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1