печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №00000356 від 04.05.2022,-

ВСТАНОВИВ:

22.08.2024 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №00000356 від 04.05.2022.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що ухвалою від 13.06.2022 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 (справа № 757/13427/22-к) накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: транспортний засіб марки Aston Martin модель DBS, сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 шляхом заборони його відчуження, користування, вчинення нотаріальних, реєстраційних та виконавчих дій щодо вказаного майна; ключ від автомобіля марки Aston Martin модель DBS, сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 на автомобіль марки Aston Martin модель DBS, сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 .

Адвокат стверджує, що автомобіль належить власнику, ОСОБА_3 , на законних підставах (доказів, що нібито вона є його фіктивним власником, підставною особою, органом досудового розслідування не надано), постановою старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 від 16.08.2022 змінено місце зберігання речового доказу - автомобіля з арештмайданчику на особисте зберігання уповноваженому представнику ОСОБА_3 - ОСОБА_7 .

З моменту проведення обшуку транспортного засобу у травні 2022 року та накладення арешту у червні 2022 року (тобто минуло понад 2 роки) на допит ОСОБА_3 не викликалася, відносно неї кримінальне провадження органом досудового розслідування не здійснюється та їй не повідомлялося про підозру про вчинення будь-яких кримінальних правопорушень, передбачених КК України.

Відтак, майно, на яке накладено арешт, не містить ознак речового доказу, жодних слідчих дій відносно нього не проводиться, ОСОБА_3 як власник даного транспортного засобу не має жодного відношення до кримінального провадження, заявник вважає, що майно під арештом перебуває необгрунтовано і останній підлягає скасуванню.

З врахуванням зазначеного, адвокат просив суд:

- скасувати арешт на майно, а саме: транспортний засіб марки Aston Martin модельDBS, сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 в частині заборони його відчуження, вчинення нотаріальних, реєстраційних та виконавчих дій щодо вказаного майна, який накладений ухвалою слідчого судді Печерського районногосуду м. Києва ОСОБА_5 від 13.06.2022 у справі № 757/13427/22-к.

Адвокат в судове засідання з`явилась, подала заяву про розгляд клопотання без фіксування технічними засобами, вимоги клопотання підтримала.

Прокурор в судове засідання подав заперечення на клопотання в яких зокрема просив розгляд клопотання здійснювати без його участі.

Так, у своїх запереченнях прокурор зазначив, що арешт транспортного засобу є актуальним. Окрім цього, зазначив, що даний арешт неодноразово переглядався слідчими суддями, в задоволенні скасування якого було відмовлено, зокрема і апеляційною інстанцією.

Окрім цього, зазначив, що 06.12.2022 року у справі 757/33115/22-к було частково скасовано арешт, в частині транспортного засобу, свідоцтва про реєстрацію та ключі від автомобіля, в частині вимог на право його відчуження, вчинення нотаріальних, реєстраційних та виконавчих дій, було відмовлено.

Відтак, прокурор просив з метою збереження речових доказів, відмовити в задоволенні скасування арешту в частині заборони його відчуження, вчинення нотаріальних, реєстраційних та виконавчих дій.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Судовим розглядом за наданими матеріали встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000356 від 04.05.2022, досудове розслідування у якому здійснюється слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 110, ч. 6 ст. 111-1 КК України.

20.05.2022 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва проведено обшук транспортного засобу «Aston Martin DBS», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , у ході якого виявлено та вилучено, зокрема: ключ від автомобіля «Aston Martin DBS» № НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Aston Martin DBS» серії НОМЕР_3 , та транспортний засіб «Aston Martin DBS», сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 .

13.06.2022 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі 757/13427/22-к накладено арешт на майно, вилучене 20.05.2022 під час обшуку транспортного засобу Aston Martin DBS, сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , а саме: ключ від автомобіля Aston Martin DBS № ВD33-70290-В, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «Aston Martin DBS» серії НОМЕР_3 та накладено арешт на транспортний засіб Aston Martin DBS, сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_3 , шляхом заборони його відчуження, користування, вчинення нотаріальних, реєстраційних та виконавчих дій щодо вказаного майна.

Ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 07.07.2022 за результатами розгляду скарги адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_3 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 13.06.2022 у справі № 757/13427/22-к про арешт майна автомобіля «Aston Martin DBS» у її задоволенні відмовлено, рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2023 у справі № 757/17913/23-к у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000356 від 04.05.2022 відмовлено.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.08.2023 у справі № 757/31330/23-к в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000356 від 04.05.2022 повторно відмовлено.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31.10.2023 у справі № 757/44848/23-к клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000356 від 04.05.2022 залишено без задоволення.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06.12.2022 у справі № 757/33115/22-к клопотання адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000356 від 04.05.2022 задоволено частково, та скасовано арешт з свідоцтва про його реєстрацію та ключі від автомобіля, у решті вимог клопотання відмовлено.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Слідчий суддя при вирішенні клопотання про скасування арешту майна, що накладений в рамках кримінального провадження також, враховує, приписи статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Частиною 5 статті 9 КПК України, передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою (див., серед інших джерел, рішення у справах «Іммобіліаре Саффі проти Італії» (Immobiliare Saffi v. Italy) [ВП], заява № 22774/93, п. 44, ECHR 1999-V, та «Вістіньш і Препьолкінс проти Латвії» () [ВП], заява № 71243/01, п. 93, від 25 жовтня 2012 року).

ЄСПЛ наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece) [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), заява № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року).

У своєму рішенні від 23.01.2014 у справі «East/West Alliance Limited» проти України» (Заява № 19336/04) ЄСПЛ також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (James and Others v. the United Kingdom), п. 50, Series A № 98).

Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить до висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави на які посилається заявник, які на його думку, свідчать про необхідність скасування вказаного арешту, є предметом перевірки органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження.

Так, з тверджень прокурора вбачається, що арешт частково скасований, а тому скасування заборони відчуження, вчинення нотаріальних, реєстраційних та виконавчих дій, буде нести негативні наслідки для досягнення цілей кримінального провадження.

Окрім цього, часткове скасування арешту свідчить про те, що даний час забезпечується «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав заявника та відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності та вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 379, 392, 532 КПК УкраїниНа підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 379, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №00000356 від 04.05.2022 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9