У Х В А Л А

30 жовтня 2024 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0003373 від 24.10.2024,

У С Т А Н О В И Л А:

1. До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна.

1.1. Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0003373, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України

1.1.1. За твердженням прокурора, в ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

1.1.2. Близько 15 години 00 хвилин 24.10.2024 ОСОБА_4 спільно зі ОСОБА_5 перебували в квартирі АДРЕСА_1 , розпивали алкогольні напої. В цей час, між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , який знаходився у стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка. В подальшому, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_4 , яка сиділа на ліжку в кімнаті, та на ґрунті особистої неприязні, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, передбачаючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи при цьому настання відповідних наслідків у вигляді тілесних ушкоджень потерпілій, умисно наніс ОСОБА_6 декілька ударів обома руками по голові та обличчі.

1.1.3. Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_5 потерпіла ОСОБА_4 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку тяжкого ступеню із здавленням, гострої субдуральної гематоми зліва, множинних переломів кісток обличчя, забійної рани голови, травми важкого ступеню лівого ока, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, що небезпечні для життя в момент заподіяння.

1.1.4. Крім цього, 24.10.2024 близько 16 години 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи в квартирі АДРЕСА_1 , на ґрунті особистої неприязні до ОСОБА_7 , з метою заподіяння тілесних ушкоджень, передбачаючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи при цьому настання відповідних наслідків у вигляді тілесних ушкоджень потерпілому, умисно наніс ОСОБА_7 один удар кулаком правої руки в обличчя, від чого потерпілий впав на підлогу та ОСОБА_5 продовжив наносити удари ногами по голові останнього.

1.1.5. Внаслідок умисних протиправних дій ОСОБА_5 потерпілий ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді синця та садна на голові, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.

1.2. Слідчим 24.10.2024 проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено: простирадло червоного кольору із візерунками у вигляді квіток зі слідами речовини бурого кольору, простирадло світло-синього кольору зі слідами речовини бурого кольору, подушку зі слідами речовини бурого кольору.

1.3. Крім того, під час затримання ОСОБА_5 відповідно до ст. 208 КПК України проведено особистий обшук останнього, в ході якого виявлено та вилучено: куртку чорного кольору з рукавами сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору марки «Remain» розміру 62/64; пару кросівок марки «Adidas Equipment» зі слідами бурого кольору; спортивні штани марки «Sonn» розміру 4XL темно синього кольору.

1.4. Прокурор зазначає, що вказані речі визнані речовими доказами.

1.5. У зв`язку з зазначеним прокурор просить накласти арешт на зазначене вилучене майно у зв`язку з необхідністю проведення судових експертиз для виявлення слідів крові.

2. Прокурор в судовому засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив задовільнити з підстав викладених у ньому.

Від власників майна ОСОБА_6 та ОСОБА_5 також надійшли заяви про розгляд клопотання без їх участі, щодо задоволення клопотання не заперечували.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку із неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

3. Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.1. У відповідності до підпункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

3.2. Як слідує зі змісту клопотання та підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.10.2024, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003373здійснюється за фактом отримання 24.10.2024 ОСОБА_4 тілесних ушкоджень у вигляді ЗЧМТ, СГМ, субарахноїдального крововиливу, перелому лицевих кісток, множинних саден обличчя, а також отримання ОСОБА_7 тілесних ушкоджень у вигляді травми волосистої частини голови.

3.2.1. Частиною 1 ст. 121 КК України передбачена кримінально відповідальність за умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, каліцтво статевих органів, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя.

3.2.2. Частиною 1 ст. 125 КК України передбачена кримінально відповідальність за умисні легкі тілесні ушкодження.

3.2.3. Описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами кримінального провадження формує у слідчого судді внутрішнє переконання про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України.

3.2.4. Так, відповідно до відомостей, що містяться в рапортах помічника чергового Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області 24.10.2024 на лінію 102 надійшло декілька повідомлень, відповідно до яких за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_4 та ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження. Відповідно до довідки, виданої КНП БМР «Білоцерківська міська лікарня № 2» 24.10.2024 ОСОБА_4 госпіталізовано з діагнозом ЗЧМТ, забій головного мозку, гостра субдоральна гематома зліва, множинні переломи кісток обличчя, забійна рана голови, травма важкого ступеню лівого ока. Також протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 25.10.2024 та висновком експертного дослідження № 227 від 25.10.2024 підтверджується отримання ним тілесних ушкоджень.

3.2.5. Відтак описані події містять в собі ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України. За таких умов на цьому етапі досудового розслідування наявна обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, що може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна. При цьому необхідно зауважити, що на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом обґрунтованої підозри) для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

3.3. Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

На підставі ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

В судовому засіданні встановлено, що 24.10.2024 року був проведений огляд місця події, а саме житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 . Під час огляду були виявлені та вилучені простирадло червоного кольору із візерунками у вигляді квіток зі слідами речовини бурого кольору, простирадло світло-синього кольору зі слідами речовини бурого кольору, подушку зі слідами речовини бурого кольору.

Крім того, 24.10.2024 під час затримання ОСОБА_5 відповідно до ст. 208 КПК України проведено особистий обшук останнього, в ході якого виявлено та вилучено: куртку чорного кольору з рукавами сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору марки «Remain» розміру 62/64; пару кросівок марки «Adidas Equipment» зі слідами бурого кольору; спортивні штани марки «Sonn» розміру 4XL темно синього кольору.

3.4. Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

В цьому випадку прокурор заявляє метою арешту майна забезпечення:

- збереження речових доказів;

3.4.1. Обґрунтовуючи необхідність арешту вилучених речей, обвинувачення вказує на те, що вони є доказами у кримінальному провадженні. У випадку арешту майна з метою збереження речових доказів він накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

3.4.2. Постановами від 24.10.2024 вказані в клопотанні речі, вилучені під час огляду місця події та затримання ОСОБА_5 визнані речовими доказами.

3.4.3. Враховуючи предмет доказування кримінального правопорушення, про яке йдеться у клопотанні, простирадло червоного кольору із візерунками у вигляді квіток зі слідами речовини бурого кольору, простирадло світло-синього кольору зі слідами речовини бурого кольору, подушка зі слідами речовини бурого кольору, які належать ОСОБА_4 , та куртка чорного кольору з рукавами сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору марки «Remain» розміру 62/64; пара кросівок марки «Adidas Equipment» зі слідами бурого кольору; спортивні штани марки «Sonn» розміру 4XL темно синього кольору, як іналежать ОСОБА_5 мають значення для досудового розслідування, оскільки можуть містити на собі сліди крові

3.4.4. За таких обставин на зазначені в клопотанні речі може бути накладений арешт, адже потреби досудового розслідування, пов`язані з необхідністю збереження речових доказів, обумовлюють необхідність застосування цього заходу забезпечення.

3.5. В ч. 1 ст. 173 КПК України зазначено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. Відповідно до зазначеної норми завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий суддя вважає, що в цьому кримінальному провадженні такі ризики наявні. Однак з накладенням арешту вбачається можливість запобігти зазначеним ризикам. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування, знищення, перетворення.

3.6. З огляду на зроблені висновки, положення ст. 170, 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, крім обставин, зазначених у ст. 131 КПК України, повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

3) мету арешту майна;

4) наслідки арешту майна для третіх осіб;

5) розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

3.6.1. Правовою підставою арешту майна є відповідні положення ст. 170 КПК України.

3.6.2. Вилучені під час огляду речі безпосередньо можуть бути використані у провадженні як докази, оскільки містять відомості, за допомогою яких можливо підтвердити обставини, що мають значення, або спростувати наявні у сторони обвинувачення версії.

3.6.3. Досліджені під час судового засідання матеріали дають слідчому судді підстави вважати, що заявлена прокурором мета - забезпечення збереження речових доказів може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження.

3.6.4. З урахуванням досліджених обставин в цьому кримінальному провадженні слідчий суддя не вбачає втручання у права і свободи особи при одночасному встановленні необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження для досягнення потреб досудового розслідування.

3.6.5. Окремо слід зазначити, що жодних негативних наслідків арешту майна для підозрюваного та/або третіх осіб не вбачається.

3.7. Викладене свідчить про необхідність накладення арешту вилучені під час огляду речі в цьому кримінальному провадженні з точки зору наявності передбачених законом підстав. А тому клопотання прокурора слід задовольнити.

3.8. Окремо слід зазначити, що на підставі ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 132, 170-173, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

2. Накласти арешт на майно, яке було вилучено 24.10.2024 в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

- простирадло червоного кольору із візерунками у вигляді квіток зі слідами речовини бурого кольору,

- простирадло світло-синього кольору зі слідами речовини бурого кольору,

- подушку зі слідами речовини бурого кольору,

які належать ОСОБА_4 , шляхом заборони використання та розпорядження вказаним майном, крім необхідності використовувати його для проведення судових експертиз та слідчих (розшукових) дій.

3. Накласти арешт та майно, яке було вилучено 24.10.2024 в ході особистого обшуку під час затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- куртку чорного кольору з рукавами сірого кольору зі слідами речовини бурого кольору марки «Remain» розміру 62/64;

- пару кросівок марки «Adidas Equipment» зі слідами бурого кольору;

- спортивні штани марки «Sonn» розміру 4XL темно синього кольору

які належать ОСОБА_5 , шляхом заборони використання та розпорядження вказаним майном, крім необхідності використовувати його для проведення судових експертиз та слідчих (розшукових) дій.

3. На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду.

4. Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

5. Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

6. Копію цієї ухвали вручити прокурору негайно та надіслати власнику майна.

7. Повний текст ухвали оголошений 01.11.2024.

Слідчий суддяОСОБА_1