У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2024 року суддя Солом`янського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва клопотання ОСОБА_2 , який діє за довіреністю від ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000 від 12.05.2016 року, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_2 , який діє за довіреністю від ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000 від 12.05.2016 року.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У відповідності до ч.2 ст.38 КПК України, досудове слідство здійснюють:

1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань;

2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

На підставі вищевикладеного територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою і в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо:

1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу;

2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді;

3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Так, заявник просить скасувати накладений в рамках кримінального провадження №0000 від 12.05.2016 року арешт на рухоме майно, а саме : транспортний засіб Lexus RX 450H, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований на ОСОБА_3 , що був внесений на підставі ухвали Солом`янського районного суду м.Києва від 06.06.2016 року.

Поруч з цим 15.02.2023 року Вищим антикорупційним судом винесено вирок у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Однак, всупереч вимогам ч. 1 ст. 174 КПК України, заявник на надає жодних доказів на підтвердження накладення арешту на вказане майно, та доказів того, що він не був присутнім при розгляді питання про арешт такого майна. Таким чином, заявником не підтверджено, те, що він має право заявити клопотання про скасування арешту вказаного майна. Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить висновку про повернення вказаного клопотання особі, яка його подала.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 32, 94, 98, 132,107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 , який діє за довіреністю від ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000 від 12.05.2016 року - повернути.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1