печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

заявника - адвоката ОСОБА_3 ,

адвоката - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві заяву захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду судового провадження № 757/30814/24-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000862 ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду судового провадження № 757/30814/24-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000862 ОСОБА_5 .

В обґрунтування заяви, адвокат ОСОБА_3 вказує на порушення, встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України, порядку визначення слідчого судді, а відтак наявні підстави для відводу слідчого судді ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою, на підставі п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Заявник - адвокат ОСОБА_3 заявлений відвід підтримав та просив відвести слідчого суддю ОСОБА_6 від участі у розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник заявлений відвід підтримали та просили задовольнити.

Інші учасники розгляду в судове засідання не з`явилися, про місце і час судового розгляду повідомлені належним чином, заяв, клопотань до суду не подано.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши заявлений відвід слідчому судді, заслухавши позицію учасників розгляду, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Мотивуючи заявлений відвід адвокат висловив думку щодо порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, проте вказане посилання на думку суду являється безпідставним, з огляду на наступне.

Частиною 3 статті 35 КПК України передбачено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.

Наряду з вказаним, з метою належної організації роботи суду з прийому та розгляду всіх видів клопотань органів досудового розслідування та клопотань інших учасників кримінального провадження, що узгоджується з приписами ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» і рішенням Зборів суддів Печерського районного суду м. Києва, та одночасно не суперечить вимогам кримінального процесуального законодавства, в суді затверджено графік чергування слідчих суддів, з урахуванням якого здійснюється розподіл вказаної категорії справ, відтак доводи адвоката, щодо порушення правил авторозподілу даного клопотання, не знайшло свого підтвердження.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріали, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_6 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду судового провадження № 757/30814/24-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000862 ОСОБА_5 .

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1