Провадження № 1-кс/742/932/24
Єдиний унікальний № 746/203/24
У Х В А Л А

іменем України

29 травня 2024 року м.Прилуки

Слідчий суддя Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні матеріали клопотання дізнавача-начальника сектору дізнання ВП №1 Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Прилуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000042 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

установив:

Дізнавачем-начальником сектору дізнання ВП №1 Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області майором поліції ОСОБА_3 подано до суду клопотання, погоджене прокурором Прилуцької місцевої прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000042 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Своє клопотання слідчий мотивує тим,30.04.2024 року надійшло повідомлення від начальника СП ВП №1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_5 про те, що в с. Карпилівка Срібнянської ТГ Прилуцького району на ставку "Ставище" виявлено місцевого жителя ОСОБА_6 , який користуючись сітками та дерев`яним човном здійснював незаконний вилов риби в період нересту. Всього було виловлено вказаною особою 33 карасі сріблясті та оди окунь звичайний, сума збитків складає близько 50000 гривень.

Відомості за даним фактом СД ВП № 1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області 30.04.2024 року внесено до ЄРДР № 0000042 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Під час огляду місця події на ставку «Ставище» в с. Карпилівка, було виявлено та вилучено заборонені знаряддя лову, а саме рибацькі сітки в кількості 5 шт. довжиною по 70 м. кожна та висотою 1,5 м. кожна, з яких дві сітки з розміром вічка - 32?32 міліметри та три сітки з розміром вічка - 35х35 міліметрів. Також під час огляду місця події було виявлено та вилучено рибу загальною вагою 3,7 кг, а саме: карась сріблястий -33 шт., окунь звичайний - 1 шт., лодку дерев`яну, дерев`яну палицю довжиною 2,9 м. та садок зберігання риби виготовлений з металевої сітки.

Опитаний ОСОБА_6 свою причетність до незаконного вилову риби визнав та пояснив, що 29.04.2024 року він взяв з власного господарства п?ять риболовних сіток та прибувши на ставок «Ставище», скориставшись дерев?яним човном поставив сітки на зазначеному ставку, щоб наловити риби, а вже 30.04.2024 року зранку зібрав з сіток рибу та помістив її до металевого садка, що постійно зберігає в ставку. Про заборону вилову риби в період нересту ОСОБА_6 знав.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що рибацькі сітки в кількості 5 шт. довжиною по 70 м. кожна та висотою 1,5 м. кожна, з яких дві сітки з розміром вічка - 32?32 міліметри та три сітки з розміром вічка - 35х35 міліметрів, рибу загальною вагою 3,7 кг, а саме: карась сріблястий -33 шт., окунь звичайний - 1 шт., човен дерев`яний, дерев`яну палицю довжиною 2,9 м. та садок зберігання риби виготовлений з металевої сітки, які були вилучені в ОСОБА_6 , під час огляду місця події та в подальшому визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, для об`єктивного встановлення всіх обставин справи, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, та забезпечення збереження речових доказів, дізнавачем і подано до суду клопотання про накладення арешту на вилучене майно.

В судове засідання дізнавач та прокурор не з`явились, згідно письмових заяв просили розгляд справи проводити без їх участі, заявлене клопотання підтримали, просили суд їх задовольнити.

ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Згідно письмової заяви просив розгляд справи проводити без його участі. Щодо накладення арешту на майно, яким він користувався під час вилову риби не заперечує.

Згідно письмової заяви ОСОБА_7 не заперечує з приводу розгляду справи без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує. Підтвердив, що дійсно човном користувався його знайомий ОСОБА_6 .

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та докази на його обґрунтування, дійшов наступного висновку.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, зокрема арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За загальними правилами, передбаченими ч.3 ст.132 КПК, застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається лише у разі, якщо слідчий, дізнавач, прокурор доведе, що: - існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; - потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; - може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Положеннями з ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.п. 1,3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилучене майно може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди, а також є предметом кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що згідно Витягу з ЄРДР за №0000042 Сектором дізнання ВП №1 (смт Срібне) Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області внесено відомості за ч. 1 ст.249 КК України.

30 квітня 2024 року начальником СД ВП №1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 проведено огляд місця події в ході якого на території розташованого с.Карпилівка, Прилуцького району, що частково охоплює місцеву водойму «Ставище» та берег збоку від вул. Професора Мостового, виявлено: рибацькі сітки в кількості 5 шт. довжиною по 70 м. кожна та висотою 1,5 м. кожна, з яких дві сітки з розміром вічка - 32?32 міліметри та три сітки з розміром вічка - 35х35 міліметрів, рибу загальною вагою 3,7 кг, а саме: карась сріблястий -33 шт., окунь звичайний - 1 шт., човен дерев`яний, дерев`яну палицю довжиною 2,9 м. та садок зберігання риби виготовлений з металевої сітки.

Згідно письмового пояснення від 30 квітня 2024 року, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , пояснив, що дійсно 29.04.2024 близько 18 год., він взяв з дому п`ять риболовних сіток та пішов на ставок «Ставище», що знаходиться поруч з його господарством. За допомогою дерев`яного човна розставив сітки по ставку, щоб наловити риби. Зранку наступного дня, він пішов до ставка, що забрати улов та сітки, оскільки риби було не багато, сітки залишив у ставку, рибу забрав, а частину помістив у садок. Скільки точно карасів він спіймав не рахував, взяв лише 2 додому, а решта залишилася у садоку. Про те, що на даний час діє заборона на ловлю риби, він знав, свою провину щиро визнає.

Відповідно до постанови про визнання речовими доказами від 30 квітня 2024 року, дізнавачем визнано рибу в кількості 34 шт., а саме: карась сріблястий - 33 шт, окунь звичайний - 1 шт рибацькі сітки (звичайні) -5 шт, а саме дві сітки - довжиною 70 м, висотою-1,5 м, вічкам 32мм х 32мм, та три сітки - довжиною 70 м, висотою-1,5 м, вічкам 35мм х 35мм, садок металевий прямокутної форми, який має розміри 92х41?42 см, дерев?яний човен та дерев?яна палиця довжиною 2,9 м діаметром з одного боку близько 8 см, а з іншого 5 см - речовими доказом у кримінальному провадженні.

Речовий доказ рибу в кількості 34 шт., а саме: карась сріблястий -33 шт., окунь звичайний -1 шт., поміщено до спец пакета № 4351341, залишено на зберіганні у ВП №1 Прилуцького РВП.

Речовий доказ - рибацькі сітки (звичайні) -5шт, а саме дві сітки - довжиною 70 м. висотою-1,5 м., вічка 32мм. х 32мм, та три сітки - довжиною 70 м, висотою - 1,5 м, вічка 35мм. х 35мм, які поміщені до поліетиленового мішка білого кольору, садок металевий прямокутної форми, який має розміри 92?41?42 см., дерев?яна палиця довжиною 2,9 м. діаметром з одного боку близько 8 см, а з іншого 5 см. передано на зберігання до камери зберігання речових доказів ВП №1 Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області.

Речовий доказ - дерев?яний човен зберігається на території ВП №1Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області.

Виходячи з того, що ст.100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч.1 ст.98 КПК України.

З огляду на обставини кримінального провадження, враховуючи вимоги ч. 1 та ч. 2 ст. 170 КПК України щодо завдання та мети арешту, слідчий суддя враховує, що зазначене майно відповідає критерію речового доказу та на підставі ст. 170 КПК України підлягає арешту.

Слідчий суддя дійшов висновку, що майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Арешт майна з підстави, передбаченої п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна, яка не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Оскільки, як встановлено слідчим суддею, 30 квітня 2024 року працівниками поліції було виявлено незаконне зайняття рибним добувним промислом, та в ході огляду місця події виявлено рибацькі сітки в кількості 5 шт. довжиною по 70 м кожна та висотою 1,5 м кожна, з яких дві сітки з розміром вічка - 32?32 міліметри та три сітки з розміром вічка - 35х35 міліметрів, рибу загальною вагою 3,7 кг, а саме: карась сріблястий -33 шт, окунь звичайний - 1 шт, човен дерев`яний, дерев`яну палицю довжиною 2,9 м та садок зберігання риби виготовлений з металевої сітки, які в подальшому вилучено та постановою дізнавача від 30 квітня 2024 року визнані в якості речових доказів в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000042 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, які відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України; існують підозри вважати, що вони є доказом кримінального правопорушення, тому з метою забезпечення їх збереження та запобігання можливості їх втрати, знищення чи псування тощо, а також з метою проведення експертиз, які мають вагоме значення для проведення повного, неупередженого та ефективного досудового розслідування у рамках кримінального провадження, клопотання дізнавача про накладення арешту на тимчасово вилучене майно підлягає задоволенню в повному обсязі.

Прийняте рішення, не перешкоджає власнику (законному володільцю) в подальшому порушувати питання про скасування арешту, однак на час розгляду клопотання слідчим суддею, з огляду на нетривалий час досудового розслідування підстави для відмови у застосуванні арешту відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання дізнавача-начальника сектору дізнання ВП №1 Прилуцького районного відділу поліції ГУНП в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Прилуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000042 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України - задовольнити в повному обсязі.

Накласти арешт на рибацькі сітки в кількості 5 шт. довжиною по 70 м кожна та висотою 1,5 м кожна, з яких дві сітки з розміром вічка - 32х32 міліметри та три сітки з розміром вічка - 35?35 міліметрів, рибу загальною вагою 3,7 кг, а саме: карась сріблястий -33 шт., окунь звичайний - 1 шт., човен дерев?яний, дерев?яну палицю довжиною 2,9 м та садок для зберігання риби виготовлений з металевої сітки, які були вилучені в ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 , під час огляду місця події 30 квітня 2024 року, із забороною відчужувати, розпоряджатися та користуватися ними.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення направити на адресу дізнавача, прокурора, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8