У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 червня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши матеріали клопотання слідчого ГСУ СБ України поданого у кримінальному провадженні № 0000312 від 04 квітня 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка народилася в м. Лисичанськ Луганської області, яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 та проживаюча за адресою АДРЕСА_2 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України

У С Т А Н О В И В:

Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000312 від 04.04.2024 за підозрою громадянки України ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

27.06.2024 об 11 год. 40 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку, передбаченому п. 6 ч. 1 ст. 615, п.1, 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.

Цього ж дня ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

28 червня 2024 року до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з мотивів у ньому наведених та просив задовольнити його.

Підозрювана та її захисник заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри. Крім того, наведені ризики прокурором та слідчим у клопотанні, нічим не підтвердженні, а тому просили відмовити у клопотанні слідчого.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, заслухавши прокурора, захисника та підозрюваної, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно положень, ч. 4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК, і на які вказує прокурор, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч.1 ст.194 КПК, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою для застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів, про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

Аналізуючи надані слідчому судді для вивчення копії матеріалів кримінального провадження на обґрунтування підозри повідомленої ОСОБА_5 в обсязі долученому до клопотання, а саме дані, які містяться в процесуальних документах та протоколах слідчих дій, слідчий суддя вважає, що у даному випадку можна дійти висновку про причетність, останньої до вчинення протиправних дій, а тому слідчий суддя не бачить у висновках прокурора про обґрунтованість підозри, чогось очевидно довільного чи необґрунтованого, що виправдовує застосування заходів забезпечення.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти й інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Беручи до уваги наведе вище, слідчий суддя вважає, що характер інкримінованих діянь та їх тяжкість, а також завдані збитки виправдовує необхідність здійснення подальшого розслідування даного кримінального провадження та застосування заходів забезпечення.

Окрім цього, будь-яких інших даних, які б негативно характеризували ОСОБА_5 слідством не здобуто.

Суд критично ставиться до зазначених прокурором у клопотанні обставин та ризиків щодо наміру підозрюваної уникнути слідства та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних, перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні або сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки вони в клопотанні слідчим наведені формально, фактично ґрунтуються на припущеннях слідчого та будь-якими об`єктивними даним не підтверджуються.

Посилання прокурора на тяжкість кримінального правопорушення у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 не може бути безумовною підставою для застосування саме запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що саме по собі усвідомлення підозрюваним тяжкості покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання її винуватої, не може однозначно та беззаперечно свідчити про наявність ризику переховуватись від органів досудового слідства, у зв`язку з чим бути підставою для застосування тільки запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, на переконання суду, такий запобіжний захід як домашній арешт у нічний час доби, з визначенням певного кола обов`язків зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігти ризикам про які вказав слідчий у клопотанні.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 206, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 59 днів, у межах строку досудового розслідування, до 25 серпня 2024 року, включно, обов`язки передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1)не залишати місце мешкання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 22:00 години до 06:00 години наступного дня;

2)прибувати до слідчого, прокурора у даному кримінальному провадженні, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

3)утриматися від спілкування зі свідками та підозрюваними у цьому кримінальному провадженні;

4)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваною та адвокатом протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1