Справа №295/3559/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання старшого дізнавача СД відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні№0000088 від 07.03.2024, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший дізнавач за погодження з процесуальним керівником звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 07.03.2024 о 07 год 53 хв до відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення про те, що неподалік кафе «Колиба» на 4-му км автомобільної дороги «Житомир-Сквира» в с. Станишівка, Житомирського району, Житомирської області за порушення правил дорожнього руху працівниками поліції зупинено автомобіль «ЗАЗ» модель «1103» реєстраційний номер « НОМЕР_1 » під керуванням військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на законну вимогу працівників поліції надав посвідчення водія, що має ознаки підробки.

Відомості за даним фактом 07.03.2024 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000088 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Відповідно до рапорту поліцейського СРПП ВП №1 ЖРУП ГУНП в Житомирській області, під час несення служби 07.03.2024 на 4 км а/д Житомир-Сквира в Житомирському районі було зупинено автомобіль марки «ЗАЗ», модель «1103» реєстраційний номер « НОМЕР_1 » під керуванням ОСОБА_4 , який на законну вимогу працівників поліції надав посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 10.11.2023 на ім`я « ОСОБА_4 », яке мало ознаки підробки, а саме: відсутні голограми, а також при перевірці серії та номеру вказаного посвідчення в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційного порталу Національної поліції України», дане посвідчення водія відсутнє.

07.03.2024 у період часу з 10 години 10 хвилин по 10 годину 30 хвилин неподалік кафе «Колиба» на 4-му км автомобільної дороги Житомир-Сквира в Житомирському районі, Житомирської області, в ході затримання ОСОБА_4 , останній добровільно видав посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 10.11.2023 на ім`я « ОСОБА_4 », яке упаковано згідно правил пакування речових доказів до спец пакету та вилучено до ВП №1 ЖРУП ГУНП в Житомирській області.

Таким чином, у сектора дізнання є достатньо підстав вважати, що дане посвідчення водія належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , абонентський номер: НОМЕР_3 .

07.03.2024 вищезазначену річ визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0000088 від 07.03.2024, про що винесено відповідну постанову.

В судове засідання старший дізнавач не з`явився, в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд справи без участі, просив його задовольнити

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 10.11.2023 на ім`я « ОСОБА_4 », яке було вилучено в ході затримання від 07.03.2024, та позбавити власника ОСОБА_4 , а також третіх осіб можливості користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на старшого дізнавача СД відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5 Перекупка