Справа № 650/2062/24
провадження №1-кс/650/464/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2024 року селище Велика Олександрівка

Слідчий суддя Великоолександрівського районного суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суд у селищі Велика Олександрівка клопотання прокурора Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0000518 від 09.03.2024 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Берислав Бериславського району Херсонської області, громадянина України, непрацюючого, має базову загально середню освіту, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого пунктом 1 частини другої 115 КК України,-

в с т а н о в и в :

Прокурор звернувся до суду із вказаним клопотанням в якому просить продовжити застосований стосовно ОСОБА_4 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення застави.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого пунктом 1 частини другої 115 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є умисне вбивство двох осіб.

Обґрунтованість обвинувачення підтверджується наданими слідчому судді, зібраними у провадженні матеріалами.

Вказуючи про необхідність продовження обраного щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий посилається на те, що раніше заявлені ризики, передбачені у пунктах 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, які до цього часу продовжують існувати не зменшились і не втратили своєї актуальності.

На судовому засіданні прокурор наполягав на обґрунтованості клопотання, просив його задовольнити. Пояснив, що попередньо зібрані матеріали свідчать про обґрунтованість обвинувачення, а наявних ризиків та їх не зменшення достатньо для продовження раніше обраного щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Підстав для зміни вказаного запобіжного заходу він не вбачає, оскільки тримання обвинуваченого під домашнім арештом, з огляду на обставини справи, не забезпечить його належної процесуальної поведінки та не зможе запобігти встановленим ризикам.

На судовому засіданні обвинувачений заперечив проти задоволення клопотання, погодився із позицією захисника про необхідність застосування стосовно нього більш-м`який запобіжний захід.

На судовому засіданні захисник просила відмовити у задоволенні клопотання, вважаючи його необґрунтованим та поданим із порушенням вимог кримінального процесуального законодавства, тобто без достатніх доказів того, що у справі не буде проведено підготовчого судового засідання.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, слідчий суддя встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу (частина перша статті 177 КПК України) є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 КПК України.

Згідно з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з частиною першою статті 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно з частиною третьою статті 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно з частиною третьою статті 199 КПК України строк клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з частиною п`ятою статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Згідно з частиною шостою статті 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Суд встановив, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого пунктом 1 частини другої 115 КК України, що підтверджується обвинувальним актом від 29 квітня 2024 року.

Відповідно до вказаного обвинувального акта ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він 08.03.2024 знаходився у кімнаті господарського приміщення, яке використовується для сушіння одягу, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем свого тимчасового проживання, де разом з іншими особами вживав спиртні напої.

Під час уживання у вищевказаному приміщенні спиртних напоїв між ОСОБА_4 та потерпілими ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на ґрунті особистих неприязних відносин виникла раптова словесна сварка з приводу перебування останніх у вищевказаному приміщенні.

За вказаних обставин у ОСОБА_4 виник єдиний злочинний умисел, направлений на умисне вбивство двох осіб: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , для реалізації якого ОСОБА_4 , перебуваючи у вищевказаному місці, у вказаний день, у період часу з 19.00 години по 21.00 годину взяв до рук дерев`яний стілець.

Далі, переслідуючи прямий злочинний єдиний умисел, направлений на протиправне позбавлення життя двох інших людей, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, умисно за допомогою вищевказаного дерев`яного стільця наніс один удар в область тулубу ОСОБА_6 від чого стілець розбився, та він взяв до рук дерев`яну частину стільця, якою умисно зі значною силою наніс не менше 5 ударів в область життєво важливого органу голови ОСОБА_6 , та не менше 5 ударів зі значною силою в область життєво важливого органу голови ОСОБА_7 , після чого покинув вищевказане приміщення та пішов до будинку, залишивши потерпілих на місці.

Повернувшись приблизно через 30 хвилин до вищевказаного господарського приміщення ОСОБА_4 продовжив свій злочинний умисел, спрямований на умисне позбавлення життя двох інших людей та взявши до рук дерев`яну частину стільця, умисно зі значною силою наніс нею не менше 5 ударів в область життєво важливого органу голову ОСОБА_7 та не менше 5 ударів в область життєво важливого органу голову ОСОБА_6 .

У результаті вищевказаних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_7 спричинено тілесні ушкодження у вигляді закритої внутрішньочерепної травми у вигляді забоїв головного мозку, крововиливів під м`яку мозкову оболонку, у м`які покриви голови, обличчя, у слизову оболонку губ, синців, саден, забійних ран обличчя, забійних ран голови, та правої вушної раковини, відкритого уламкового перелому кісток носу, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя та знаходяться у прямому причинному зв`язку з настанням смерті останнього та ОСОБА_6 спричинено тілесні ушкодження у вигляді закритої внутрішньочерепної травми у вигляді забоїв головного мозку, крововиливів під м`яку мозкову оболонку, у м`які покриви голови, обличчя, синців, саден, забійних ран обличчя, голови, двобічного перелому ребер з пошкодженням лівої легені, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя та знаходяться у прямому причинному зв`язку з настанням смерті останнього.

Смерть ОСОБА_6 настала від закритої внутрішньочерепної травми у вигляді забоїв головного мозку, крововиливів під м`яку мозкову оболонку, у м`які покриви голови, обличчя, синців, саден, забійних ран обличчя.

Смерть ОСОБА_7 настала від закритої внутрішньочерепної травми у вигляді забоїв головного мозку, крововиливів під м`яку мозкову оболонку, у м`які покриви голови, обличчя, у слизову оболонку губ, синців, саден, забійних ран обличчя, забійних ран голови, та правої вушної раковини.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 115 КК України умисне вбивство двох осіб.

Обґрунтованість обвинувачення підтверджується такими доказами:

- протоколом огляду місця події від 09.03.2024, що проводився за адресою: АДРЕСА_2 , де зафіксоване місце вчинення злочину;

- протоколом затримання особи, відповідно до ст. 208,615 КПК України від 09.03.2024 де затриманий ОСОБА_4 пояснив, що він дійсно 08.03.2024 року в ході конфлікту з ОСОБА_8 та ОСОБА_7 спричинив останнім тілесні ушкодження за допомогою стільця;

- допитом підозрюваного ОСОБА_4 від 09.03.2024, який пояснив що він дійсно 08.03.2024 року в ході конфлікту з ОСОБА_8 та ОСОБА_7 спричинив останнім тілесні ушкодження за допомогою стільця, дані дії вчинив з метою самозахисту від нападу останніх;

- протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_4 від 09.03.2024 року під час якого останній показав механізм нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ,

- висновком експерта за результатами проведення судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_6 № 77 від 10.03.2024, відповідно до якої смерть ОСОБА_6 настала від закритої внутрішньочерепної травми у вигляді забоїв головного мозку; крововиливів під м`яку мозкову оболонку, у м`які покриви голови, обличчя, синців, саден, забійних ран обличчя;

- висновком експерта за результатами проведення судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_7 № 76 від 10.03.2024, відповідно до якої смерть ОСОБА_7 настала від закритої внутрішньочерепної травми у вигляді забоїв головного мозку, крововиливів під м`яку мозкову оболонку, у м`які покриви голови, обличчя, у слизову оболонку губ, синців, саден, забійних ран обличчя, забійних ран голови, та правої вушної раковини;

- висновком експерта за результатами судової психіатричної експертизи ОСОБА_4 № 29 від 11.04.2024, відповідно до якої ОСОБА_4 психічними захворюваннями в сенсі ч.2 ст. 19 КК України не страждав і не страждає.

- висновком експерта за результатами проведення судової молекулярно- генетичної експертизи № КСЕ 19/115-24/4572 від 27.03.2024, відповідно до якої встановлено генетичні ознаки клітин з ядрами без домішку крові людини на предметі, схожому на пістолет, які є змішаними та містять генетичні ознаки двох осіб: генетичні ознаки букального епітелію ОСОБА_4 та зразка крові ОСОБА_6 ;

- висновком експерта за результатами проведення судової молекулярно- генетичної експертизи одягу вилученого у підозрюваного ОСОБА_4 під час затримання № СЕ-19/115-24/4573-БД, на якому виявлено кров людини, яка за своїми генетичними ознаками належить ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ;

- висновком експерта за результатами судової молекулярно-генетичної експертизи № СЕ-19/115-24/4574-БД від 27.03.2024 відповідно до якого на фрагментах дерев`яно стільця виявлено клітини з ядрами, які за своїми генетичними ознаками належать ОСОБА_7 та ОСОБА_6

- висновками додаткових судово-медичних експертиз №№ 7/76, 8/77 призначених за результатами слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_4 , відповідно до яких утворення наявних у ОСОБА_6 та ОСОБА_7 тілесних ушкоджень способом, вказаним ОСОБА_4 у протоколі проведення слідчого експерименту 09.03.2024, не виключається.

- протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_10 від 09.03.2024, який пояснив, що 08.03.2024 року йому зателефонував ОСОБА_4 близько 21.30 год., який повідомив, що на нього напали сусіди, на що останній відповів що з ранку викличе поліцію, так як зв`язок був поганий більше нічого зрозуміти з даної розмови не отрималось;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності

З ухвали слідчого судді Великоолександрівського районного суду Херсонської області від 10 березня 2024 року встановлено, що стосовно обвинуваченого було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, з метою запобігти ризикам передбаченим пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України. Строк дії ухвали визначено до 07 травня 2024 року включно.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик, визначений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна у випадку, передбаченому пунктом 6 частини другої цієї статті, у зв`язку з чим, у суду є підстави вважати, що останній з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. ОСОБА_4 усвідомлюючи, що у зв`язку із повідомленням йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, у подальшому його може бути притягнуто до кримінальної відповідальності, що тягне за собою певні негативні наслідки у вигляді санкції, передбаченої ч. 1 ст. 115 КК України, може умисно ухилятися від явки в органи досудового слідства, слідчого судді або переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чим може перешкоджати встановленню істини по справі.

Ризик, визначений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який передбачає можливість здійснення обвинуваченим незаконного впливу на свідків та потерпілих у вказаному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає доведеним, оскільки ОСОБА_4 будучи обвинуваченим у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, під загрозою можливого покарання, беручи до уваги характер та обставини, суспільну небезпеку злочину, може незаконно впливати, як безпосередньо так і опосередковано на свідків або інших осіб, які встановлюються, шляхом залякування, підкупу, шантажу, погроз, а також примусити вже допитаних свідків змінити покази на свою користь до дачі неправдивих показів та викривлення обставин, які підлягають доказуванню.

Вирішення питання про призначення справи до розгляду у підготовчому судовому засіданні наразі неможливе, з огляду на відсутність у Великоолександрівському районному суді Херсонської області суддів, які не ухвалювали рішення в межах досудового розслідування, а отже мають право її розглядати, з урахуванням обмежень визначених статтею 76 КПК України.

У зв`язку з цим, 30 квітня 2024 року голова Великоолександрівського районного суду Херсонської області звернулася до Херсонського апеляційного суду з поданням про вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження до іншого суду. Наразі до вказаного суду апеляційної інстанції матеріали зазначеної справи не надійшли.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що наведені вище ризики, які були підставою для застосування стосовно обвинуваченого вказаного запобіжного заходу продовжують існувати та не зменшилися, а вирішити питання про визначення нового складу суду до закінчення строку дії вказаного запобіжного заходу неможливо з об`єктивних причин, слідчий суддя дійшов висновку, що подальше тримання обвинуваченого під вартою є виправданим.

При продовженні вказаного запобіжного заходу, слідчий суддя також оцінює в сукупності такі обставини: вагомість наданих доказів, під час дослідження яких у жодної зі сторін не було зауважень; можливість призначення покарання обвинуваченому в разі доведеності вини у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі; відсутність відомостей про особливі хвороби у обвинуваченого; відсутність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання; відсутність на його утриманні родини й утриманців; репутацію обвинуваченого; не повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Вимоги захисника та обвинуваченого щодо зміни діючого запобіжного заходу на домашній арешт позбавлені переконливого обґрунтування, адже заявляючи про це вони покликалися виключно на відсутність ризиків, які були при розгляді клопотання встановлені. Стороною захисту також не було наведено обставин, які б свідчили про можливість забезпечення встановлених ризиків запропонованим запобіжним заходом.

Доводи захисника щодо відсутності підстав для розгляду вказаного клопотання з огляду на те, що обставини щодо неможливості проведення у справі підготовчого судового засідання до спливу строку застосованого стосовно обвинуваченого запобіжного заходу не знайшли свого підтвердження, а отже слідчий суддя не має право розглядати відповідне клопотання, як таке, що подане передчасно, суд вважає необґрунтованими.

Як суд вже зазначав, обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні складений 29 квітня 2024 року, а до Великоолександрівського районного суду Херсонської області він надійшов 30 квітня 2024 року, коли головую суду і було складене відповідне подання до суду апеляційної інстанції. Матеріали справи на час розгляду даного клопотання перебувають в канцелярії Великоолександрівського районного суду Херсонської області.

Зважаючи на вказані обставини, а також особливості комунікації між Великоолександрівським районним судом Херсонської області, який знаходиться на території наближеній до території, де ведуться бойові дії, та Херсонським апеляційним судом, який перебуває на території на якій ведуться активні бойові дії, той факт, що вказані матеріали впродовж строку дії запобіжного заходу (7 днів) надійдуть до суду апеляційної інстанції, на підставі подання буде вирішене питання про визначення підсудності, вказані матеріали надійдуть до іншого суду, де буде призначене і проведене підготовче судове засідання, є об`єктивно неможливим, що має бути враховано слідчим суддею при вирішенні відповідного клопотання.

Також, захисник висловлюючи відповідне заперечення жодним чином не обґрунтувала, які саме права обвинувачено при розгляді відповідного клопотання щодо обвинуваченого саме слідчим суддею, а не судом, будуть порушені та яким чином це може призвести до неможливості встановлення у справі усіх необхідних обставин або завадити їх встановити повно, всебічно та неупереджено.

Крім того, вже на першому підготовчому судовому засіданні сторона захисту у порядку, передбаченому частиною третьою статті 315 КПК України має право ініціювати питання про зміну раніше обраного запобіжного заходу, тим самим реалізуючи своє прагнення вирішити відповідне витання саме у складі суду, а не слідчим суддею.

Що стосується необхідності обрання стосовно обвинуваченого альтернативного запобіжного заходу у виді застави, на чому наполягає сторона захисту, то суд вважає таку вимогу недостатньо обґрунтованою та в цілому формально висловленою, з огляду на таке.

Так, захисник заявивши відповідне клопотання не навела доводів щодо того, що саме змінилось в період з моменту незастосування щодо, на той час підозрюваного, вказаного запобіжного заходу, до моменту розгляду даного клопотання. У відповідній частині ухвала слідчого судді не була оскаржена, захисник не вказала який розмір застави на її думку необхідно застосувати, не навела доводів та не надала доказів щодо відповідного майнового стану обвинуваченого, як сторона захисту не обґрунтувала прийнятність застосування застави до особи, яка обвинувачується у вчинені вбивства двох осіб з обтяжуючими обставинами, наскільки такий підхід суду відповідатиме інтересам суспільства.

Зважаючи на відсутність підстав, які б свідчили про необхідність обрання обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу, суд вважає відповідне клопотання захисника необґрунтованим.

Визначаючи строк дії відповідного запобіжного заходу слідчий суддя, керуючись положенням частини третьої статті 197 КПК України, виходить зі стадії на якій перебуває зазначене кримінальне провадження стадії судового розгляду, у зв`язку з чим строк запобіжного заходу обмежується 60 днями з моменту ухвалення відповідного рішення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 309, 369, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою застосований стосовно ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, без застосування застави.

Строк дії ухвали до 30 червня 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 03 квітня 2024 року.

Слідчий суддя __________________ ОСОБА_1