Справа № 521/2017/23
Номер провадження:1-кп/521/724/24
УХВАЛА

03 травня 2024 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

при судовому розгляді кримінального провадження №521/2017/23 щодо:

ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Херсоні, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

На розгляді колегії суддів Малиновського районного суду м. Одеси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, при викладених в обвинувальному акті обставинах.

Під час судового засідання прокурором було заявлено клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на те, що ризики вчинення дій, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не перестали існувати. Окрім цього, прокурор вважала за доцільне не визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Захисники обвинуваченого, кожен окремо, заперечували проти задоволення клопотання прокурора, вказавши, що ризики зазначені прокурором є необґрунтованими та недоведеними, просили суд змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт або визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Розглянувши клопотання прокурора про продовження відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вислухавши думку учасників судового засідання, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. При цьому суд виходить з наступного.

Відповідно до положень Глави 18 КПК України, розгляд питання про обрання чи продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою здійснюється судом за обов`язковою участю обвинуваченого, що забезпечує йому гарантії доступу до правосуддя, а також надає можливості висловлення своєї позиції з зазначеного питання та є способом реалізації права на захист у кримінальному провадженні.

Разом із цим, аналіз діючих норм процесуального законодавства свідчить про те, що ці норми не регламентують процедуру розгляду питань про обрання (продовження) запобіжного заходу у відсутності обвинуваченого, при обставинах, які об`єктивно унеможливлюють забезпечення його участі у судовому засіданні.

Так, внаслідок оголошення «повітряної тривоги» в м. Одеса та неможливістю конвоювання обвинуваченого ОСОБА_8 до зали судового засідання, проведення судового засідання з обов`язковою участю обвинуваченого не виявляється за можливе.

У зв`язку із зазначеними обставинами, які унеможливлюють участь обвинуваченого у судовому засіданні, виконуючи вимоги процесуального закону про обов`язковість вирішення питання про продовження тримання під вартою осіб, які вже тримаються під вартою, приймаючи до уваги, що норми КПК України не регулюють вирішення питання кримінального провадження, при обставинах, що склалися, суд вважає за можливе застосовувати при розгляді клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України, на підставі п. 6 ст. 9 КПК України, тобто провести судове засідання з розгляду клопотання прокурора без участі обвинуваченого.

При цьому колегія суддів також приймає до уваги, що інтереси обвинуваченого у суді забезпечені участю його захисників, що є реалізацією права обвинуваченого на захист, а гарантом дотримання всіх прав і свобод людини в умовах воєнного стану, принципів верховенства права і законності, є безпосередньо суд, яким буде перевірена наявність обставин, передбачених ст. 177, 178 КПК України, тобто обставин, наявність чи відсутність яких є підставою для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Приймаючи рішення про розгляд клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без участі обвинуваченого, колегія суддів також приймає до уваги наявність процесуального права обвинуваченого на подачу апеляційного оскарження прийнятого без його участі рішення з метою його перевірки на предмет законності та обґрунтованості.

Строк перебування обвинуваченого ОСОБА_8 під вартою, який встановлений ухвалою Малиновського районного суду міста Одеси від 11.03.2024, спливає 09.05.2024. Закінчити розгляд кримінального провадження з постановленням судового рішення до вказаної дати не уявляється можливим з об`єктивних причин.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Частиною 6 статті 176 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

В обґрунтування вказаних ризиків прокурор зазначила, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на обвинуваченого ОСОБА_8 процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального провадження у якому останній обвинувачується.

На наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду вказує те, що злочин у якому обвинувачується ОСОБА_8 є особливо тяжким, покарання за який передбачено у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, із конфіскацією майна. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

На наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме запобігання спробі незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вказує те, що судом ще не допитано всіх свідків, їх покази мають суттєве значення у кримінальному проваджені, ОСОБА_8 перебуваючи під більш м`яким запобіжним заходом, безперешкодно зможе впливати на них, із метою зміни ними показів та ухилення від кримінальної відповідальності.

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, при вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_8 колегія суддів також враховує наступні обставини: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей.

Оцінюючи доводи сторони захисту, у їх сукупності, колегія суддів не знаходить їх переважними та переконливими над доводами прокурора та вважає, що вони не спростовують ризиків вчинення обвинуваченим дій, передбачених ст. 177 КПК України.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, на думку суду, немає.

Також, колегія суддів приходить до висновку про неможливість запобігти встановленим вище вказаним ризикам шляхом застосування до обвинуваченого ОСОБА_8 менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 314-315, 334, 372 КПК України, суд -

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора про продовження строку дії обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на дві місяці (60 днів), тобто до 01.07.2024 включно.

Розмір застави, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_8 його процесуальних обов`язків, - не визначати.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захисникам та направити до Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя:

ОСОБА_2 ОСОБА_3