КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 12 березня 2024 року, апеляційну скаргу прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18 січня 2024 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Суми, громадянина України, є адвокатом згідно зі свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю № 000516 від 27 березня 2018 року, виданим Радою адвокатів у Сумській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України, -

за участю: прокурора захисників підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою залишено без задоволення клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_10 про зміну запобіжного заходу та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

Не погоджуючись з таким рішенням, прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 подав апеляцій скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18 січня 2024 року та постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого задовольнити та змінити раніше застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, до 08 березня 2024 року.

Вважає оскаржувану ухвалу слідчого судді незаконною та необґрунтованою у зв`язку з невідповідністю висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження.

На переконання прокурора, слідчим суддею не враховано, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, а навпаки продовжують існувати.

Також не враховано неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Зауважує, що згідно з ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109 - 114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Стверджує, що слідчим суддею не враховано викладені у клопотанні обставини, які виникнули після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу та залишено поза увагою довідку Київського апеляційного суду від 19 грудня 2023 року, відповідно до якої апеляційний розгляд провадження № 11-сс/824/7658/2023 знято з розгляду у зв`язку з неявкою до залу судового засідання з невідомих причин підозрюваного ОСОБА_6 та його захисників, які належним чином повідомлені про дату судового засідання.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, пояснення захисників та підозрюваного, які вважають ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як убачається з матеріалів судового провадження, Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 04 липня 2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000459, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 111-1, ч.ч. 2, 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2, ч.ч. 1,2, 3 ст. 255 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 09 червня 2023 року до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення застави до 06 серпня 2023 року.

Постановою заступника Генерального прокурора, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000459 продовжено до трьох місяців, тобто до 08 вересня 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03 серпня 2023 року продовжено строк тримання під вартою без визначення застави підозрюваного ОСОБА_6 до 08 вересня 2023 року включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31 серпня 2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 08 грудня 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06 вересня 2023 року продовжено строк тримання під вартою без визначення застави підозрюваного ОСОБА_6 до 03 листопада 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28 листопада 2023 року задоволено клопотання захисника ОСОБА_11 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 та змінено підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру строком до 08 грудня 2023 року з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

30 листопада 2023 року прокурором подано апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28 листопада 2023 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29 листопада 2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до дев`яти місяців, тобто до 08 березня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06 грудня 2023 року продовжено строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у виді домашнього арешту із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у певний період доби, а саме з 23:00 год. до 05:00 год., із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 24 січня 2024 року.

17 січня старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_10 звернувся до Печерського районного суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 з домашнього арешту на запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18 січня 2024 року клопотання слідчого залишено без задоволення.

Колегія суддів погоджується з рішенням слідчого судді, з наступних підстав.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування запобіжного заходу.

Згідно з ст. 200 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу її виконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 200 КПК України у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 178 КПК України, при застосуванні чи зміні запобіжного заходу слідчий судця, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Крім того, згідно ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя зазначив, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується доводами прокурора з урахуванням того, що вони були предметом перевірки слідчого суддів при застосуванні запобіжного заходу, що також встановлено під час судового розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходив з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинного у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

З огляду на надані докази, слідчий суддя прийшов до висновку, що надані стороною обвинувачення докази об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_6 з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням, однак на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення, що узгоджується з практикою ЄСПЛ (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від ЗО серпня 1990 року), а відтак слідчий суддя не приймав до уваги доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри.

Вирішуючи питання про зміну підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя врахував положення, які передбачені КПК, вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. З ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Подане клопотання органом досудового розслідування мотивоване тим, що відповідно до довідки Київського апеляційного суду від 19.12.2023 встановлено, що апеляційний розгляд провадження № 11-сс/824/7658/2023 знято з розгляду у зв`язку із неявкою до залу судового засідання з невідомих причин підозрюваного ОСОБА_6 та його захисників, які були належним чином повідомлені про дату та час судового засідання.

Також, підозрюваним ОСОБА_6 чи його захисниками офіційно не надано будь-яких підтверджуючих документів органу досудового розслідування щодо виконання обов`язків згідно ухвали слідчого судді.

Також, слідчий вказує, що після застосування попереднього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_6 органом досудового розслідування отримано нові докази вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень (які також є обставинами, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу), а саме:

протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії відносно ОСОБА_12 від 11.09.2023 (розсекречений надійшов до ДБР 06.12.2023);

протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії відносно ОСОБА_13 від 11.09.2023 (розсекречений надійшов до ДБР 06.12.2023);

протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 23.12.2023;

відповідь на запит слідчого фізичної особи - підприємця ОСОБА_15 від 25.12.2023;

висновок експерта№ СЕ-19-23/58879-КТ від 09.11.2023 (надійшла до ДБР 01.12.2023);

висновок експерта№ СЕ-19-23/58980-КТ від 07.12.2023.

Проте, слідчий суддя встановив, що доводи сторони обвинувачення не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання.

Зокрема, стороною захисту подано письмові заперечення до суду першої інстанції на клопотання органу досудового розслідування, аналогічні письмові заперечення подано і до суду апеляційної інстанції на апеляційну скаргу прокурора.

З вказаних заперечень вбачається, що перше судове засідання за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судці Печерського районного суду м. Києва від 28.11.2023 у справі №757/53243/23-к призначено на 04.12.2023 о 14 год. 45 хв. Відносно указаного судового засідання адвокатом ОСОБА_9 отримано від секретаря судового засідання Київського апеляційного суду повідомлення про те, що судове засідання не відбудеться через не надходження матеріалів справи з Печерського районного суду м. Києва і необхідності в прибутті не має. Після цього, адвокат ОСОБА_9 погодив із прокурором ОСОБА_5 відсутність необхідності прибуття в судове засідання.

У подальшому, 18 грудня 2023 року адвокат ОСОБА_9 під час телефонної розмови із секретарем Київського апеляційного суду отримав інформацію, що станом на 18 грудня 2023 року матеріали по вказаному провадженні також не надійшли з суду першої інстанції у зв`язку із чим прибувати в судове засідання потреби не має. Після цього, адвокат ОСОБА_9 погодив із прокурором ОСОБА_18 відсутність необхідності прибуття в судове засідання.

Додатково сторона захисту звертала увагу на те, що 18.12.2023 ОСОБА_6 придбано квитки на потяг з метою прибуття до м. Києва для участі в судовому засіданні. Після отримання від секретаря Київського апеляційного суду інформації відносно відсутності матеріалів та потреби прибувати в судове засідання, підозрюваним ОСОБА_6 скеровано на електронну адресу Київського апеляційного суду (із дотриманням вимог щодо електронного цифрового підпису) клопотання від 18.12.2023 у якому ОСОБА_6 , посилаючись на відсутність матеріалів справи у Київському апеляційному суді, просив надати йому дозвіл не прибувати у судове засідання у даній справі, яке призначено на 19.12.2023 у приміщенні Київського апеляційного суду.

У подальшому, вказане клопотання додатково надіслано адвокатом ОСОБА_9 засобами месенджера WhatsApp секретарю судового засідання Київського апеляційного суду. З огляду на викладене, питання щодо відсутності необхідності у прибутті в судове засідання до Київського апеляційного суду узгоджено як із судом так і з прокурором.

Одночасно, сторона захисту вказала, що прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 подано до Київського апеляційного суду клопотання про відмову від поданої апеляційної скарги, на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28 листопада 2023 року .

Слідчий суддя враховуючи наведене прийшов до правильного висновку, що у даному випадку мають місце обставини, за яких відсутність підозрюваного ОСОБА_6 жодним чином не вплинула на результат розгляду апеляційної скарги. Більше того, апеляційна скарга, станом на 19.12.2023 втратила інтерес як для органу досудового розслідування, так і для процесуальних керівників.

Ураховуючи вказане, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у діях ОСОБА_6 порушень під час виконання ним покладених на нього судом обов`язків, а також вчинення ним будь-яких дій, які б перешкоджали досудовому розслідуванню чи судовому розгляду. З таким висновком погоджується і колегія суддів.

Окрім того, посилання органу досудового розслідування на нові докази, які доводять вчинення інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, то слідчий суддя вказав, що оскільки зміст таких документів може доказувати обґрунтованість оголошеної підозри, однак не може слугувати підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий, ніж домашній арешт, так як під час розгляду даного клопотання стороною обвинувачення не надано доказів зволікань або порушень підозрюваним покладених на нього обов`язків, що не було встановлено і слідчим суддею у судовому засіданні.

Посилаючись на ці документи, орган досудового розслідування вказує на тому, що для ОСОБА_6 змінились обставини, які в розумінні статті 200 КПК України, є підставою для зміни запобіжного заходу, однак, така позиція органу досудового розслідування не відповідає дійсності з огляду на те, що наведені документи, стосуються інших осіб, а не ОСОБА_6 .

Слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та одночасно такий запобіжний захід повинен бути обраний пропорційно до наявних ризиків та в світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав особи підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.

Відтак, у випадку неявки підозрюваного, за умови його належного повідомлення, до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на виклик, це є підставою для застосування заходів примусу, визначених ст. 139 КПК України, і в жодному разі не є підставою для зміни запобіжного заходу на пов`язаний з обмеженням волі.

Разом з тим, слідчим суддею не встановлено збільшення ризиків, які вже досліджувалися слідчими суддями при вирішенні питань про застосування і продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту 28 листопада 2023 року і 06 грудня 2023 року. Таких обставин не виявлено і колегією суддів.

На підставі наведеного, колегія суддів погоджується з рішенням слідчого судді щодо відмови у задоволенні клопотання органу досудового розслідування про зміну підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою, оскільки застосований відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак обставини, які зазначені стороною обвинувачення, не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу на даній стадії досудового розслідування.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу на те, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05 березня 2024 року підозрюваному ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби, строком до 08 травня 2024 року.

Істотних порушень вимог КПК України, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді місцевого суду постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції - не виявлено.

Зважаючи на викладене, рішення слідчого судді є законним, обґрунтованим і вмотивованим, оскільки постановлене з дотриманням норм кримінального процесуального закону, натомість доводи прокурора, про які зазначено в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає - безпідставними, в зв`язку з чим приходить до висновку про залишеної апеляційної скарги без задоволення.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 200, 376, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18 січня 2024 року, відносно ОСОБА_6 , - залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Провадження 757/2348/24-к

Справа № 11-сс/824/1577/2024 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_23

Категорія ст. 200 КПК Доповідач: ОСОБА_1