Справа № 635/1916/24
Провадження № 1-кс/635/609/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 від 13.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області засобами поштового зв`язку надійшло клопотання Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000095 від 13.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке вилучено 13.02.2024 слідчим СВ відділення поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області в ході проведення огляду місця події у лісосмузі неподалік від будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , а саме два поліетиленові мішки з мідними проводами та тенами, загальною вагою 32 кг. 360 гр. Визначення місця зберігання вищевказаного майна доручити стороні обвинувачення з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначила, що Слідчим відділенням відділення поліції № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному проваджені № 0000095 від 13.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченогоч.4 ст. 185 КК України.

13.02.2024 до ЧЧ відділення поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що в період часу з 09.02.2024 по 13.02.2024 невстановлена особа проникла до приміщення за адресою: АДРЕСА_2 звідки здійснила крадіжку електричних тенів.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 13.02.2024 в період часу з 12 год. 01 хв. до 12 год. 16 хв., слідчим СВ відділення поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події у лісосмузі неподалік будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено мідні проводами та тени, які поміщено до двох полімерних мішків.

13.02.2024 вилучені в ході огляду місця події предмети постановою слідчого СВ відділення поліції № 1 Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

13.02.2024 слідчим проведено зважування вищевказаних полімерних мішків з тенами та проводами, вага яких склала: мішок № 1 5 кг. 740 гр., мішок № 2 - 26 кг. 620 гр.

На теперішній час вищевказані речові докази перебувають у відділенні поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30.

Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України вилучене в ході огляду місця події 13.02.2024 є тимчасово вилученим майном.

Таким чином, відповідно до п. 4 ч. 2 ст.167, ст.170 КПК України є достатні підстави вважати, що вилучені речі є предметом кримінального правопорушення та є речовими доказами у кримінальному провадженні. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз, а також проведення інших слідчих дій.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, встановлення істини у справі, проведення судових експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження зазначеного майна, у органу досудового розслідування виникланеобхідність накласти на зазначене майно арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник тимчасово вилученого майна, на яке прокурор просить накласти арешт, в судове засідання не викликався, оскільки матеріали справи не містять відомостей щодо власника майна.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтоване, приходить до наступного

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З огляду на вищевикладене, майно, яке було вилучено 13.02.2024 року слідчим СВ відділення поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області в ході проведення огляду місця події у лісосмузі неподалік від будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Циркуни, вул. Соборна 2 А, має важливе доказове значення під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000095 від 13.02.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, зберегло на собі його сліди та може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Стосовно доручення стороні обвинувачення визначення місця зберігання майна, слідчий суддя зазначає наступне.

Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження затверджено Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012.

Порядок, спосіб зберігання вилученого майна визначено в наказі Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації від 27.08.2010 N 51/401/649/471/23/125.

Крім цього в Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже законом визначено відповідальних осіб за збереження вилученого майна, та порядок його зберігання.

При цьому арешт речового доказу здійснено саме з метою забезпечення його збереження у незмінному стані, усунення ризиків зміни речового доказу, знищення чи спотворення відповідних якостей речового доказу, що використовуються під час доказування фактичних обставин, що становлять предмет кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, завдання кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що незастосування арешту може призвести до приховування, пошкодження, знищення, перетворення та відчуження вищевказаного майна, що може перешкодити кримінальному провадженню, тому вважає, що клопотання необхідно задовольнити та накласти арешт на зазначене в клопотанні прокурора майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, оскільки на думку суду, саме такий спосіб застосування арешту відповідатиме критеріям розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження.

Клопотання про накладення арешту на майно подано до суду з дотриманням строків ч. 5 ст. 171 КПК України.

При цьому слідчий суддя, дотримуючись приписів п.5 ч.2 та ч.4 ст.173 КПК, враховує розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

В той час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України якщо в подальшому у застосуванні арешту відпаде потреба, володілець майна може звернутись з відповідним клопотанням про скасування арешту майна до слідчого судді під час досудового розслідування або до суду під час судового провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 13.02.2024 під час огляду місця події у лісосмузі неподалік від будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , а саме два: поліетиленові мішки з мідними проводами та тенами, загальною вагою 32 кг. 360 гр

Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1