Справа № 752/8351/20
Провадження № 1-кс/752/5851/20
У Х В А Л А

29 липня 2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання подане в межах кримінального провадження № 0001893 від 07.03.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України слідчим Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві, ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

встановив:

слідчий слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України.

В обгрунтування поданого клопотання слідчий зазначає, що в провадженні слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві, знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001893 від 07.03.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження 28 липня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами

У відповідності до ст.12 КК України підозрюваний вчинив середньої тяжкості злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років.

Слідчий зазначає, що наразі наявні ризики, передбачені пп.1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи викладене, слідчий просить суд застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та просила його задовольнити з підстав, у ньому наведених.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечував; розгляд клопотання просив проводити у відсутність захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, слідчий суддя приходить про необхідність відмови у задоволенні клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

В ході розгляду клопотання встеновлено, що СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000183, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.03.2020 року, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

В рамках вказаного кримінального правопорушення 28 липня 2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.309 КК України.

29.07.2020 року до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва звернувся слідчий слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_5 , за погодженням прокурора Київської місцевої прокуратури №1 м.Києва ОСОБА_6 , з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України, ОСОБА_4 , мотивуючи його тим, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років, а також посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, з урахуванням даних про його особу.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином .

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання стосовно ОСОБА_4 існує обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.309 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання та дослідженими слідчим суддею в судовому засіданні.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, слідчий суддя вважає, що обрання стосовно ОСОБА_4 найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може ґрунтуватись лише на існуванні ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Крім того, прокурором у судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_4 , не зможе в повній мірі запобігти ризикам, передбаченим пунктом 1,,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч.4 ст. 194 КПК України, особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, який визнає свою вину, приходжу до висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу - у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання щодо часу перебування підозрюваного під домашнім арештом, слідчим суддею враховано доводи сторін щодо особи підозрюваного, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваному необхідно встановити заборону залишати житло в нічний час доби.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що забезпечить право підозрюваного на належний рівень життя, його належну процесуальну поведінку.

.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 32,40,110,113,132,176-178,183,184,193,194,196,197,206 КПК України слідчий суддя

ухвалив:

клопотання подане в межах кримінального провадження № 0001893 від 07.03.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України слідчим Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві, ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 м. Києва ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, уродженця м. Києва, громадянина України, українця, зареєстрованого у встановленому законом порядку та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 у нічний час доби з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

прибувати за викликом до слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві,, прокурора у межах кримінального провадження №0001893;

не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у нічний час доби з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв, наступної доби;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді до 28 вересня 2020 року включно.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1