Справа № 182/3986/22
Провадження № 1-кп/0182/392/2024
У Х В А Л А

Іменем України

23.05.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0000944 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України,-

з участю

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

В провадження Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло кримінальне провадження № 0000944 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що ризики, які були наявними на момент обрання цього запобіжного заходу не минули та наразі наявні ризики того, що обвинувачений, може переховуватись від суду, може чинити тиск на свідків.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив обрати більш м`який запобіжний захід - домашній арешт за адресою його постійного проживання в АДРЕСА_1 .

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти клопотання прокурора та підтримав клопотання обвинуваченого.

Вислухавши думку учасників, суд вважає можливим клопотання прокурора задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Європейським судом з прав людини неодноразово відзначалось, що тримання під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи.

У п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року закріплено право кожного на свободу та особисту недоторканність; заборону позбавлення свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину передбаченого ч.3 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років.

Таке суворе покарання може спонукати ОСОБА_3 переховуватись від суду і є належним обґрунтуванням існування ризику переховування від суду.

Європейський суд з прав людини також погоджується з таким обґрунтуванням ризику переховування від суду, наприклад у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Також суд вважає, що до теперішнього часу існує ризик тиску на свідків, оскільки ці особи не допитані. Вказані обставини можуть спонукати ОСОБА_3 чинити на них тиск з метою зміни ними своїх показів.

Раніше визначений розмір застави, що складає 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, та обов`язки разі внесення застави, що були покладені на обвинуваченого залишити без змін.

Строк дії запобіжного заходу слід продовжити не більше ніж на 60 днів.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити, в задоволенні клопотання захисту відмовити.

Продовжити дію щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, рахуючи з 23.05.2024 року до 21.07.2024 року включно.

Раніше визначений розмір застави, що складає 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, та обов`язки разі внесення застави, що були покладені на обвинуваченого залишити без змін

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена на протязі 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1