УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року

м. Київ

справа № 297/741/17

провадження № 51 - 6843впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, за апеляційними скаргами прокурора та захисника ОСОБА_6 на вирок Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 березня 2018 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 за апеляційними скаргами прокурора та захисника ОСОБА_6 на вирок Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 березня 2018 року до іншого суду апеляційної інстанції для розгляду по суті.

Подання мотивовано тим, що в Закарпатському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для перегляду вироку суду першої інстанції у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явились, що відповідно до ч. 4 ст. 34 КПК України не перешкоджає його розгляду.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема, після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого (ч. 3 ст. 34 КПК).

Частиною 3 ст. 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Берегівський районний суд Закарпатської області вироком від 14 березня 2018 року засудив ОСОБА_5 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням функцій представника органу державної влади, на строк 2 роки.

На підставі ст. 75 КК України звільнив ОСОБА_5 від відбування призначеного основного покарання з випробуванням з іспитовим строком 2 роки з покладенням на нього обов`язків, передбачених пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України.

12 вересня 2023 року Закарпатський апеляційний суд скасував вирок суду першої інстанції, закрив кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 367 КК України на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України через відсутність в його діях складу кримінального правопорушення.

Касаційний кримінальний суд Верховного Суду постановою від 16 квітня

2024 року скасував ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 12 вересня

2023 року стосовно ОСОБА_5 та призначив новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

30 квітня 2024 року до Закарпатського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження (справа № 297/741/17) стосовно ОСОБА_5 . Проте автоматизований розподіл судової справи між суддями не відбувся через неможливість утворення склад суду.

Як убачається з подання та матеріалів кримінального провадження, до судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду на даний час входять 3 судді: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Ці судді вже брали участь у перегляді вироку Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 березня 2018 року стосовно ОСОБА_5 (ухвала Закарпатського апеляційного від 12 вересня 2023 року), яка скасована постановою Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 16 квітня 2024 року, тому відповідно до ч. 3 ст. 76 КПК України вони не можуть здійснювати апеляційний перегляд судового рішення у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 .

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Відповідно до абзацу 7 п. 3.3 Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями прийнятими рішенням зборів суддів Закарпатського апеляційного суду від 04 квітня 2024 року: « У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервних (запасних) суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».

Відповідно до рішення Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18, визначено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

У разі неможливості визначення судді-доповідача (головуючого судді) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України.

Отже, у Закарпатському апеляційному суді для розгляду апеляційних скарг прокурора та захисника ОСОБА_6 на вирок Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 березня 2018 року стосовно ОСОБА_5 неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.

За таких обставин та з урахуванням положень ст. 34 КПК України Суд уважає за необхідне подання голови Закарпатського апеляційного суду задовольнити і направити кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 до Львівського апеляційного суду як найбільш територіально наближеного для його розгляду.

Керуючись статтями 32, 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання голови Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2

ст. 364 КК України, за апеляційними скаргами прокурора та захисника ОСОБА_6 на вирок Берегівського районного суду Закарпатської області від 14 березня

2018 року направити до Львівського апеляційного суду.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3