Провадження №1-кс/760/235/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року ` м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000778 від 10 жовтня 2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0000778 від 10 жовтня 2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, що було вилучено 01.11.2023 року під час проведення обшуку адресою: АДРЕСА_1 , з метою збереження речових доказів із відчуження, розпорядження та/або користування наступним майном:

- слот з під сім карти з сім картою з номером НОМЕР_1 , сім карту з «Київстар» з номером який не відображається, слот з під сім карти з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон «Nokia» марки 8800 IME не відображається, мобільний телефон Lenovo IME: НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Ксіомі» MODEL M1803E7SG, слот з під сім карти з номером НОМЕР_4 , мобільний телефон Самсунг з номером телефону НОМЕР_5 , IME: НОМЕР_6 , IME: НОМЕР_7 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000778, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.10.2023, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України. 3 матеріалів кримінального провадження вбачається, що 04.10.2023 в зоні митного контролю м/п «УкрПошта» Київської митниці на території ДОПП АТ «Укрпошта» (м. Київ, вул. Г. Кірпи, 2) здійснено митний огляд міжнародного поштового відправлення (далі - MIB) No CC104978364NL, яке пересилалося з Нідерландів (Joost Zwager Berg, Van der Dyn Van Maasdamlaan, 5, 12 72 EL, Huizen, The Netherlands) до України ( ОСОБА_6 , АДРЕСА_2 ) всередині банки «Hydrate-Isostar» виявлено таблетки блакитного кольору з відтиском «Rolex», кількістю - 10 шт. та, порошкоподібна речовина коричневого кольору, масою брутто - 0,006 кг.

В митній декларації форми CN 23 до МПВ № CC104978364NL вміст відправлення задекларовано як «Proteine shalce».

Листом Київської митниці від 09.10.2023 No7.8-5/7.8-20-03/7/18183 вказані зразки направлено для проведення експертного дослідження до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі - СЛЕД Держмитслужби). Відповідно до висновку. експерта СЛЕД Держитслужби від 13.10.2023 No -0344 у складі таблеток блакитного кольору з відтиском «Rolex» виявлено МДМА, який згідно з Переліком наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 No 770, віднесений до психотропних речовин, обіг яких заборонено (Список №2 Таблиці I).

У складі порошкоподібної речовини коричневого кольору виявлено героїн, який згідно з вищезазначеним Переліком, віднесений до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено (Список № 1 Таблиці 1).

При проведенні досліджень витрачено 1 таблетку зразка №1 масою 0,370 г та 0,005 г речовини зразка №2.

Постановою КМ України від 3 лютого 1997 року №146 «Про затвердження Порядку видачі дозволів на право ввезення на територію України, вивезення з території України або транзиту через територію України наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» встановлено:

п. 8. Наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори, що ввозяться в Україну або вивозяться з України без дозволу, підлягають затриманню відповідними митницями У країни;

п. 9. Підприємства та фізичні особи, які порушують правила здійснення імпорту та експорту наркотичних засобів, психотропних речовин прекурсорів, встановлені відповідними актами законодавства та цим порядком, несуть відповідальність згідно із законодавством України.

Відповідно до ч.2 ст. 459 МКУ - суб?єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

Відповідно до ст. 18 Всесвітньої поштової конвенції (учиненої в м. Доха 11.10.2012, затверджена Указом Президента України від 10.10.2017 No 316/2017) унесення зазначених нижче предметів забороняється в усіх категоріях відправлень (п.2.1.):

- ??наркотиків і психотропних речовин, визначених Міжнародним комітетом з контролю за наркотиками, або інших незаконних речовин, заборонених у країні призначення (п.2.1.1.);

- ??інших предметів, увезення чи обіг яких заборонено в країні призначення (п.2.1.4.);

- предметів, що за своїм характером чи упакуванням можуть становити небезпеку для поштових працівників або населення (п.2.1.5.). Психотропна речовина МДМА та наркотичний засіб героїн, переміщувалися через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто 3 використанням засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, а саме прихованих всередині банки «Hydrate-Isostar» таблеток блакитного кольору з відтиском «Rolex» та порошкоподібної речовини коричневого кольору.

Таким чином, вказана інформація свідчить про наявність в діях ОСОБА_5 , ознак складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 305 КК України.

Крім того, встановлено, що до вказаної протиправної діяльності причетний: громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який відповідає за збереження та збут наркотичного засобу «канабіс» за адресою свого фактичного місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 ;

В подальшому 01.11.2023 року на підставі ухвали слідчого судді Солом?янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 , справа №760/25334/23, провадження 1-кс/760/10464/23 за адресою проживання ОСОБА_4 , а саме: АДРЕСА_1 проведено обшук під час якого було виявлено та вилучено: слот з під сім карти з сім картою з номером НОМЕР_1 , сім карту з Київстар з номером який не відображається, слот з під сім карти з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон Nokia марки 8800 IME не відображається, мобільний телефон Lenovo IME: НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Ксіомі» MODEL M1803E7SG, слот з під сім карти з номером НОМЕР_4 , мобільний телефон Самсунг з номером телефону НОМЕР_5 , IME: НОМЕР_6 , IME: НОМЕР_7 .

03 листопада 2023 року прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 подано клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000778 від 10.10.2023.

04 грудня 2023 року отримано ухвалу слідчого судді Солом?янського: районного суду м. Києва ОСОБА_1 , справа №760/25991/23 провадження №760/25991/23 1-кс/760/10755/23 про усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статі 171 цього кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк сімдесят дві години для. усунення недоліків.

В ході проведення обушку встановлено, що вилучене майно належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в вищевказаній квартирі та являєтеся власником вказаного майна.

Так, зазначене майно, має суттєве значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні, так як може містити в собі відомості, що мають значення для кримінального провадження (наприклад спілкування в меседжерах, щодо незаконного переміщення наркотичних засобів через митний кордон України, тощо), а вказані відомості можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, тобто містять ознаки речових доказів.

Надалі 02.11.2023 вказані предмети визнано речовими доказами, про що слідчим винесено відповідну постанову. Крім того, з метою проведення судової комп?ютерно-технічної експертизи, слідчим СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області винесено відповідну постанову.

Таким чином, на даний час, в органу досудового розслідування з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження такого майна, виникла необхідність в накладенні на нього арешту, так як незастосування зазначеного засобу забезпечення кримінального провадження, може призвести до негативних наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, забезпеченню цивільного позову чи конфіскації майна.

12 грудня прокурор в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якому просив розглянути клопотання без його участі, а також до клопотання протокол огляду предметів від 11 грудня 2023 року.

15 січня 2024 року від представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9 до суду надійшли заперечення на клопотання про арешт майна, у яких просив відмовити прокурору у задоволенні його клопотання про арешт майна.

В обґрунтування заперечень вказав, що клопотання слідчого містить лише загальні формулювання підстав і мети арешту майна згідно процесуального закону, з яких не вбачається за можливе встановити, чи відповідає предмет арешту критеріям речового доказу, які визначені ст.98 КПК України. У клопотанні наведено лише загальна мета арешту майна згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України (збереження речового доказу) та зазначено про наявність в діях ОСОБА_5 ознак складу злочину, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, а ОСОБА_4 причетний до вказаної протиправної діяльності.

Таким чином, клопотання прокурора про арешт майна не відповідає вимогам ч.2 ст.171 КПК України, оскільки в ньому відсутнє належне обґрунтування підстав та мети арешту майна.

25 січня 2024 року покурор в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, в якому просив клопотання розглянути без його участі.

Представник власника майна в судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, подав до суду заяву, у якій просив розгляд клопотання проводити без його участі, у задоволенні клопотання прокурора про арешт майна просив відмовити.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управління ГУ СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №№0000778 від 10 жовтня 2023 року за ч.2 ст.305 КК України.

01 листопада 2023 року на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва №760/25334/23 від 31 жовтня 2023 року було проведено обшук за адресою проживання ОСОБА_4 , а саме: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено: слот з під сім карти з сім картою з номером НОМЕР_1 , сім карту з Київстар з номером який не відображається, слот з під сім карти з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон Nokia марки 8800 IME не відображається, мобільний телефон Lenovo IME: НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Ксіомі» MODEL M1803E7SG, слот з під сім карти з номером НОМЕР_4 , мобільний телефон Самсунг з номером телефону НОМЕР_5 , IME: НОМЕР_6 , IME: НОМЕР_7 .

Постановою слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 від 02 листопада 2023 року слот з під сім карти з сім картою з номером НОМЕР_1 , сім карту з Київстар з номером який не відображається, слот з під сім карти з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон Nokia марки 8800 IME не відображається, мобільний телефон Lenovo IME: НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Ксіомі» MODEL M1803E7SG, слот з під сім карти з номером НОМЕР_4 , мобільний телефон Самсунг з номером телефону НОМЕР_5 , IME: НОМЕР_6 , IME: НОМЕР_7 визнано речовими доказами, оскільки зазначені предмети були предметом вчинення кримінального правопорушення, а також містять відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор, звернувшись до суду з указаним клопотанням, просить накласти арешт на слот з під сім карти з сім картою з номером НОМЕР_1 , сім карту з «Київстар» з номером який не відображається, слот з під сім карти з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон «Nokia» марки 8800 IME не відображається, мобільний телефон Lenovo IME: НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Ксіомі» MODEL M1803E7SG, слот з під сім карти з номером НОМЕР_4 , мобільний телефон Самсунг з номером телефону НОМЕР_5 , IME: НОМЕР_6 , IME: НОМЕР_7 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення його збереження як речового доказу, оскільки вилучені предмети містять відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто містять ознаки речових доказів.

Згідно з вимогами ч.1 ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є в тому числі арешт майна.

Згідно ч.3, ч.5 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як визначено ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку, відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отриманні юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Разом з тим, під час розгляду клопотання прокурор не довів необхідність арешту майна - слот з під сім карти з сім картою з номером НОМЕР_1 , сім карту з «Київстар» з номером який не відображається, слот з під сім карти з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон «Nokia» марки 8800 IME не відображається, мобільний телефон Lenovo IME: НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Ксіомі» MODEL M1803E7SG, слот з під сім карти з номером НОМЕР_4 , мобільний телефон Самсунг з номером телефону НОМЕР_5 , IME: НОМЕР_6 , IME: НОМЕР_7 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме відповідність такого майна критеріям речових доказів, визначених ст.98 КПК України.

Прокурор в клопотанні зазначав, що майно, яке належить арештувати, містить інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Проте якими доказами підтверджуються такі обставини, не зазначив та не додав їх до клопотання, повідомивши лише, що постановою слідчого указане майно визнано речовими доказами.

З доданого прокурором протоколу огляду від 11 грудня 2023 року також не вбачається можливим встановити, чи містить оглянуте майно відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема щодо спілкування в меседжерах щодо незаконного переміщення наркотичних засобів через митний кордон України.

Прокурор у клопотання також зазначав, що слідчим СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області винесено постанову про проведення судової комп?ютерно-технічної експертизи, проте копію такої постанови не додав до клопотання.

Відтак, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено, що майно, яке він просить арештувати, може бути використано як доказ у кримінально провадженні, та що воно відповідає критеріям ст.98 КК України, а тому у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Згідно ч.3 ст.173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.

А тому, на підставі п.2 ч.1 ст.169, ч.3 ст.173 КПК України, тимчасово вилучене майно слот з під сім карти з сім картою з номером НОМЕР_1 , сім карту з «Київстар» з номером який не відображається, слот з під сім карти з номером НОМЕР_2 , мобільний телефон «Nokia» марки 8800 IME не відображається, мобільний телефон Lenovo IME: НОМЕР_3 , мобільний телефон марки «Ксіомі» MODEL M1803E7SG, слот з під сім карти з номером НОМЕР_4 , мобільний телефон Самсунг з номером телефону НОМЕР_5 , IME: НОМЕР_6 , IME: НОМЕР_7 , необхідно повернути власнику ОСОБА_4 .

Згідно ч.3 ст.169 КПК України слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000778 від 10 жовтня 2023 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1