Справа №588/424/24 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/1045/24 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
УХВАЛА

Іменем України

05 квітня 2024 року суддя-доповідач Сумського апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 на ухвалу Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 14.03.2024 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

установив:

Ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 14.03.2024 обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 12.05.2024.

04.04.2024 до Сумського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга захисника ОСОБА_3 на вказану вище ухвалу суду, в якій він просить скасувати це судове рішення.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю за необхідне повернути апеляційну скаргу особі, яка її подала, з таких підстав.

Зокрема, порядок кримінального провадження визначений законодавцем у ст. 1 КПК, згідно якої на території України цей порядок визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Завданнями кримінального провадження згідно ст. 2 КПК, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, - протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Правило дотримання п`ятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Процесуальні строки - це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КПК (ст. 113), а пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК).

14.03.2024 у присутності обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_3 оголошено резолютивну частину ухвали Охтирського міськрайонного суду Сумської області про продовження строку тримання під вартою.

При вирішенні питання про те, який саме день слід вважати днем оголошення ухвали - день оголошення резолютивної частини ухвали чи день оголошення повного її тексту, суд повинен керуватися приписами ст. 376 КПК, згідно яких судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому в судовому засіданні роз`яснюється зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Таким чином, за змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження. При цьому оголошення резолютивної частини рішення жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження. Однак у випадку необізнаності учасників кримінального (судового) провадження з мотивами прийнятого рішення зазначені обставини за їх клопотанням можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.

Враховуючи викладене, останнім днем на апеляційне оскарження ухвали Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 14.03.2024 для захисника є 19.03.2024.

Захисник ОСОБА_3 з апеляційною скаргою звернувся 25.03.2023, тобто поза межами строку на апеляційне оскарження, не порушуючи питання про поновлення цього строку.

З огляду на те, що захисник ОСОБА_3 був присутній під час оголошення резолютивної частини ухвали суду, при обчисленні строку на апеляційне оскарження відповідної ухвали підлягають застосуванню загальні положення, передбачені ст. 395 КПК - п`ять днів з дня оголошення ухвали, що узгоджуються з позицією об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеної в постанові від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18 щодо порядку обчислення процесуальних строків на апеляційне оскарження у випадку проголошення резолютивної частини ухвали.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Керуючись ст. 395, 399 КПК України, -

постановив:

Повернути захиснику ОСОБА_3 його апеляційну скаргу на ухвалу Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 14.03.2024 про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана протягом трьох місяців безпосередньо до Верховного Суду.

СуддяОСОБА_2