Справа №694/1371/24
провадження № 1-кс/694/470/24
У Х В А Л А

14.06.2024 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

30.05.2024 (поштове відправлення від 23.05.2024) до Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою, яка надійшла 29.05.2023 року на телефонну лінію «102» про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга обґрунтовується тим, що 29.05.2023року ОСОБА_2 звернулася на лінію «102» із заявою за фактом проникнення до житла та викрадення речей з домоволодіння її брата ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 КК України. Скаржник просила внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування за її заявою. Всупереч ст. 214 КПК України уповноважені на вчинення відповідних дій посадові особи Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області, відомості до ЄРДР не внесли ( на протязі року не отримувала офіційної відмови або пояснень щодо підстав неможливості внесення відомостей в ЄРДР), звернення до прокуратури мали відповідь, що справа потребує додаткових розслідувань, натомість лише 21.05.2024 нею отримано повідомлення Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, з якого вбачається, що її звернення від 29.05.2023 вирішене по суті, хоч після рішення начальника Звенигородського РВП були висновки прокуратури, що справа потребує більш ретельного розслідування. За таких обставин просить визнати бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП у Черкаській області протиправною та зобов`язати внести відповідні відомості до ЄРДР.

Згідно протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.05.2024 року, призначення не відбулося, не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 13.06.2024 року матеріали зазначеної скарги були передані судді ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена заявником бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаржник ОСОБА_2 у скарзі зазначає про невиконання уповноваженими особами Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області вимог ст. 214 КПК України стосовно поданої нею усної заяви про вчинення кримінального правопорушення від 29.05.2023 року.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя встановила, що ОСОБА_2 29.05.2023 подано до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області усну заяву (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення.

Доказами, які вказують на подання вказаної заяви є рапорт інспектора-чергового ЧЧ СМ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 29.05.2023, з якого вбачається, щозазначена заява була зареєстрована в інформаційно телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журнал єдиного обліку) за № 5082 від 29.05.2023; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 29.05.2023, доданих скаржником до матеріалів скарги.

Отже, з огляду на приписи ч. 1 ст. 214 КПК України термін виконання обов`язку з внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в цьому випадку встановлений протягом 24 годин з моменту отримання повідомлення, тобто до 30.05.2023року включно.

У відповідності до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Згідно із приписами ч. 5 ст. 115 КПК України при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк.

Ч. 1 ст. 303 КПК України встановлює право оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, та пов`язує існування такої бездіяльності із моментом отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення. Отже, з урахуванням приписів ст. 214 КПК України, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. А виходячи із змісту скарги та доданих матеріалів - починаючи з 31.05.2023 року. Тому за приписами ст. 304 КПК України строк оскарження зазначеної бездіяльності встановлений до 09.06.2023 року включно.

З наданих матеріалів встановлено, що скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області надійшла до Звенигородського районного суду засобами поштового зв`язку 30.05.2024 року, що підтверджується відповідним штампом вхідної кореспонденції (дата поштового відправлення 23.05.2024р.), тобто з пропуском передбаченого законом строку.

У відповідності до ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і … особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.

Зі змісту скарги та доданих матеріалів не вбачається очевидних відомостей, які б могли свідчити про поважні причини пропуску строку оскарження зазначеної бездіяльності, у зв`язку з якими скаржник не мала об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк. У скарзі також не ставиться питання про поновлення строку подання скарги та не наводяться поважні причини такого пропуску. Водночас слідчий суддя не наділений повноваженнями вирішувати питання про поновлення строку оскарження бездіяльності слідчого з власної ініціативи без відповідного про це клопотання скаржника.

У зв`язку з тим, що скарга подана до Звенигородського районного суду після закінчення десятиденного строку, встановленого для її подання, а заявник не порушує питання про поновлення цього строку, таку скаргу необхідно повернути скаржнику.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що строк оскарження бездіяльності є преклюзивним, відтак навіть якби заявник ОСОБА_2 не отримала відповідь, вона знала або повинна була знати, що момент вчинення бездіяльності посадовими особами Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області обраховується після спливу 24-годинного строку з моменту отримання заяви.

Слідчий суддя зазначає, що за умови чіткого і однозначного нормативного визначення строку для внесення відомостей до ЄРДР саме по собі пасивне очікування заявником відповіді від уповноваженого суб`єкта не може вважатися поважною причиною для пропуску строку на оскарження цієї бездіяльності. Адже поважними причинами можуть

визнаватися лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з реальними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії. Очікування скаржником результатів розгляду її заяви та відповіді з цього приводу не є непереборною причиною, за якою скаржник не мала би об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк. Як свідчить зміст заяви та самої скарги, скаржник обізнана із приписами Кримінального процесуального кодексу України в частині обов`язкових строків розгляду заяви про вчинення кримінального правопорушення протягом 24 годин; заява про вчинення кримінального правопорушення досить змістовно наповнена посиланнями на норми чинного законодавства, в тому числі КПК України. Отже, проявивши розумну обачність і зацікавленість у результатах розгляду поданої заяви, скаржник мала можливість звернутися із скаргою у встановлений КПК України десятиденний строк. Однак, цей строк представником скаржника був пропущений.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строку для звернення до суду за захистом порушених прав.

При цьому повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України (ч. 7 ст. 304).

Керуючись ст. 214, 115, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И ЛА:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути скаржнику.

Копію ухвали разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1