Провадження № 1-кс/761/9496/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання останнього, подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000663 від 18.07.2022,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29 червня 2023 року в рамках кримінального провадження №0000663 від 18.07.2022, а саме на об`єкти нерухомості, які на праві власності належать ОСОБА_4 .

Відповідно до змісту клопотання заявник зазначає, що такий арешт накладено необґрунтовано, при цьому арештоване майно не відповідає ознакам, передбаченим у ст. 98 КПК України, і не може бути речовим доказом, а отже потреба у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала, у зв`язку із чим заявник просить скасувати такий арешт.

В судовому засіданні заявник вимоги клопотання підтримав.

Прокурор в судове засідання не прибув.

Детектив БЕБ України в судове засідання не прибув, при цьому листом повідомив, що БЕБ України досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000663 від 18.07.2022 не здійснюється.

Проаналізувавши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Відповідно до положень ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 32, 33 КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

Отже, незважаючи на те, що процесуальним законом прямо не передбачена можливість повернення клопотання про скасування арешту майна, в тому числі і не передбачено територіальну підсудність для вирішення питань, пов`язаних зі скасуванням арешту майна, такі питання, на переконання слідчого судді, мають вирішуватись за процедурою, вже визначеною процесуальним законом щодо скарг, при цьому в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, оскільки, згідно вимог ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, зокрема законність і верховенство права.

Так, відповідно до положень ст. 132 КПК України, яка передбачає загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і відносно арешту майна, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як встановлено в судовому засіданні, досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000663 від 18.07.2022 не здійснюється детективами БЕБ України, а відтак у слідчого судді відсутні підстави вважати, що Шевченківський районний суд міста Києва уповноважений на розгляд такого клопотання.

З огляду на викладене, клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 9, 32, 34 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000663 від 18.07.2022 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1