Справа № 758/2198/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року Подільський районний суд міста Києва у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , захисника - ОСОБА_4 , підозрюваного - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000069 від 04.04.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000069 від 04.04.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

В обгрунтування клопотання вказує, що органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи з 06.07.2017 на посаді директора державного підприємства Київська офсетна фабрика, обіймав посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, тобто являється службовою особою.

Відповідно фінансової звітності ДП Київська офсетна фабрика за 2020 та 2021 роки (поквартально), яка складається із Балансу (звіту про фінансовий стан), Звіту про фінансові результати (звіту про сукупний дохід) та звіту про рух грошових коштів, звіту про власний капітал і приміток до фінансової звітності, які складені за відповідний звітний рік встановлено, що за даними Балансу станом на 31.12.2021 року, власний капітал ДП Київська офсетна фабрика зменшився на 33 163 тис. грн. в порівнянні з аналогічним показником станом на 01.01.2020. Зменшення власного капіталу відбулось за рахунок зменшення додаткового капіталу та зменшення прибутку у 2020 році.

Відповідно до даних у звітах про фінансові результати, за 2020-2021 роки значно скоротився обсяг реалізації продукції, зокрема, з 21021 тис. грн. станом на 31.12.2020 року до 9742 тис. грн. станом на 31.12.2021 року.

При скороченні обсягів реалізації відбулося зменшення собівартості, а саме: з 18757 тис. грн. станом на 31.12.2020 року до 13417 тис. грн. станом на 31.12.2021 року. Однак, за 2021 рік собівартість реалізованої продукції була вищою (13417 тис. грн.) за отриманий дохід від її реалізації (9742 тис. грн.).

Також, при зменшені обсягу реалізації зменшились інші операційні витрати, однак, пропорційно зросли інші операційні доходи.

Окрім цього, адміністративні витрати, які входять до складу собівартості реалізованої продукції не зазнали значного зменшення і, скоротилися з 9829 тисяч гривень станом на 31.12.2020 року до 7807 тис. грн. на 31.12.2021 року.

У звіті про фінансові результати за 2020 рік, який складається на підставі даних рахунків бухгалтерського обліку, значиться валовий прибуток в сумі 2253 тис. грн. При цьому, валовий прибуток розраховується як різниця між чистим доходом від реалізації та собівартістю реалізованої продукції.

Чистий фінансовий результат визначено як збиток в сумі 7761 тис. грн. за вирахуванням з валового прибутку суми адміністративних витрат та операційних витрат. Тобто чистий фінансовий результат зменшується на суму витрат, пов`язаних з операційною діяльністю, які не включаються до собівартості реалізованої продукції.

Таким чином, за результатами господарської діяльності ДП КИЇВСЬКА ОФСЕТНА ФАБРИКА отримало збиток: у 2020 році в сумі 7761 тис. грн., у 2021 році в сумі 11497 тис. грн. та відобразило його у Звіті про фінансові результати у відповідних періодах. З даних, наведених у Звіті про фінансові результати найбільший вплив на показники збитку мали показники скорочення обсягів доходів від реалізації при не значному скороченні «Адміністративних витрат», що впливають на визначення фінансового результату.

Фінансовий результат від операційної діяльності (збиток) за 2020-2021 року відображено в загальній сумі 19 271 тис. грн., у тому числі за 2020 рік - збиток 7 769 тис. грн, а за 2021 рік - збиток 11 502 тис. грн.

Відповідно до висновку судової економічної експертизи, розмір збитків понесених ДП Київська офсетна фабрика від реалізації товарної продукції за вартістю, нижчою від повних витрат за період 2020-2021 років експертом підтверджується відповідно до даних Звітів про фінансові результати за 2020 рік та 2021 рік у сумі 19 271 тис. грн., в тому числі за 2020 рік - 7 769 тис. грн. в розрізі кварталів за 1 квартал 2020 року - 1 835 тис. грн., за 2 квартал 2020 року - 2 123 тис. грн., за 3 квартал 2020 року - 2 912 тис. грн., за 4 квартал 2020 року - 899 тис. грн.

Отже, через неналежне виконання своїх службових обов`язків, всупереч інтересам Державного підприємства Київська офсетна фабрика, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем розташування Державного підприємства Київська офсетна фабрика, за адресою: м. Київ, вул. Бережанська, 1, у період часу з 01.01.2020 по 07.08.2020, достовірно розуміючи, що під його керівництвом на підприємстві здійснюється реалізація товарної продукції за вартістю, нижчою від повних витрат, що підтверджується даними Звіту про фінансові результати, маючи можливість та повноваження запобігти настанню негативних наслідків, в порушення ч. 1 ст. 42 Господарського кодексу України, пунктів 2.1., 6.6. Статуту Підприємства та пунктів 2.2.5., 2.2.6., 2.2.9 Контракту директора, не вживав заходів спрямованих на забезпечення високоефективної роботи Підприємства, його стабільного фінансового стану та планомірного збільшення чистого прибутку Підприємства, у тому числі щодо збільшення вартості відпускної ціни задля збільшення прибутковості підприємства, що призвело до спричинення збитків ДП Київська офсетна фабрика внаслідок реалізації товарної продукції за вартістю, нижчою від повних витрат за 1-ий (перший) та 2-ий (другий) квартали 2020 року на загальну суму 3 958 000 (три мільйона дев`ятсот п`ятдесят вісім тисяч) гривень, що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на час вчинення кримінального правопорушення, та згідно примітки до ст. 364 КК України вважається тяжкими наслідками.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, тобто у службовій недбалості, тобто у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.

ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді застави.

Зокрема, на думку сторони обвинувачення, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, знищити, спотворити або сховати речі та документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, у зв`язку із чим виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді застави, у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, з мотивів у ньому наведених та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 , в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, вказав на необґрунтованість підозри, при цьому вважає, що ризики, перелічені прокурором є формальними та не доведеними доказами. Підозрюваний не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування, вважає себе невинуватим, має міцні соціальні зв`язки та позитивну характеристику за місцем роботи.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника та просив суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що22.02.2024 в межах кримінального провадження №0000069 від 04.04.2023, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.367 КК України.

З даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

При цьому, поняття «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості повідомленої підозри, за своєю суттю зводяться до оцінки наявних у сторони обвинувачення доказів з точки зору їх належності, допустимості і достатності для висновку про остаточну винуватість підозрюваного, що виходить за межі повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Оцінку таким доказам і кінцевий висновок щодо винуватості особи має надати суд під час розгляду справи по суті.

Відповідно до вимог ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Надаючи оцінку доведеності ризиків, що наведені прокурором у клопотанні, слідчий суддя виходить з наступного.

Підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років.

З врахуванням викладеного, на думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість призначення покарання за його вчинення у випадку визнання особи винуватою, може свідчити про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Крім цього, згідно матеріалів, долучених до клопотання, є доведеними :

- ризик впливу на свідків та інших підозрюваних, оскільки для ефективного досудового розслідування є необхідність у допиті в якості свідків посадових осіб ДП "Київська офсетна фабрика", а підозрюваний може впливати на останніх з метою надання завідомо неправдивих показів або відмови від надання показів, шляхом здійсненням незаконного тиску;

- ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки органом досудового розслідування на даний час не отримано повного пакету документів з підприємства, з використанням яких може виникнути необхідність у призначенні експертизи.

Таким чином, слідчим суддею встановлено підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, оскільки такий запобіжний захід цілком виправдовуватиме потреби досудового розслідування на даній стадії та зможе у повному обсязі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При цьому, визначаючи розмір застави, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого (підозрюваного) на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, слідчий суддя бере до уваги відомості щодо особи підозрюваного ОСОБА_5 , який одружений та має на утриманні неповнолітню дитину 2010 року народження, хворіє на ряд складних захворювань, офіційно працевлаштований, проживає у м.Києві, раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем роботи.

За таких обставин, зважаючи на матеріальний стан підозрюваного, дані про його особу, доведеність ризиків, встановлених ст. 177 КПК України, суд дійшов висновку щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, оскільки такий запобіжний захід цілком виправдовуватиме потреби досудового розслідування на даній стадії та зможе у повному обсязі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись, ст. 176-178, 182, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000069 від 04.04.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 10 (десяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 30280 гривень.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва для внесення застави. Реквізити депозитних рахунків для зарахування коштів, внесених у вигляді застави: код отримувача - код за ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО - 820172, рахунок отримувача UA 1012089.

Роз`яснити підозрюваному, що не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-не відлучатися за межі міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора або суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків у межах строку досудового розслідування, з дня постановлення ухвали, тобто з 29 лютого 2024 року по 22 квітня 2024 включно.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним та/або його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1