Справа № 944/1455/24
Провадження №1-кс/944/201/24
28.03.2024 рокум.Яворів
В обгрунтування своїх вимог покликається на те, що 03.03.2023 він, як директор ДП «Мостиське військове лісництво», звернувся з письмовою заявою до Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області, в якій вказував про те, що посадові особи ДП «Мостиське військове лісництво» у грудні 2022 року протиправно заволоділи державними грошовими коштами ДП «Мостиське військове лісництво» на загальну суму 123 800 грн. шляхом незаконної виплати собі премій. Також заявником було виявлено факти нарахування грошових коштів головним бухгалтером підприємства ОСОБА_5 та їх документальну виплату майстрам лісу у вигляді премій, тоді як останні не отримували всіє суми цих коштів.
Ухвалою слідчого судді від 29.05.2023 зобов`язано службову особу Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3
02.06.2023 на підставі вказаної ухвали суду внесено відомості до ЄРДР за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.
Заявник зазначає, що крім копії витягу з ЄРДР більше ніяких повідомлень про результати розгляду його заяви не отримував. Тому звернувся вимогою про надання інформації про результати досудового розслідування. Внаслідок чого 10.03.2024 отримав копію постанови про закриття кримінального провадження від 31.10.3023 у зв`язку з відсутністю ознак складу злочину кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.366 КК України.
Як вбачається з цієї оскаржуваної постанови, слідчий обмежився допитом лише двох посадових осіб ДП «Мостиське військове лісництво», а саме старшого майстра лісу ОСОБА_6 та заступника директора ОСОБА_7 , тоді як у своїй заяві ОСОБА_3 вказував, що премії незаконно отримали також головний бухгалтер ОСОБА_5 , старший майстер лісу ОСОБА_8 та інспектор по кадровій роботі ОСОБА_9 .
При чому не допитано головного бухгалтера підприємства ОСОБА_5 , яка достеменно знала і усвідомлювала, що премії не можуть бути виплачені працівникам, які мають дисциплінарні стягнення.
Крім того, заявником виявлено й інший факт противоправних дій, до яких перш за все причетна головний бухгалтер ОСОБА_5 . Зокрема, у грудні 2022 року вона організувала виплату премій десяти майстрам лісу підприємства, яка виплачувалась як і заробітна плата по декілька разів кожному. При цьому виплата грошових коштів працівникам лісництва (чи то заробітна плата, чи то премія) мали б здійснюватись на їх електронні рахунки. Однак у порушення фінансової дисципліни грошові кошти у вигляді премій були видані працівникам у готівковому вигляді через касу підприємства. Це було здійснено умисно, з метою отримання неправомірної вигоди наступним чином: у відомостях вказувалась сума премії 30 000 грн., тоді як фактично «на руки» працівники отримали лише половину цієї суми. Крім того, у деяких відомостях на отримання премії майстри лісу не розписувались і грошей не отримували. Тобто їх підписи є підробленими.
Вказані обставини органом досудового розслідування взагалі не досліджувались. Майстри лісу з цього приводу допитані не були. Разом з тим, для з`ясування питання щодо достовірності їх підписів у відомостях мала б бути призначена та проведена почеркознавча (графологічна) експертиза. Однак цього зроблено не було, що свідчить про неповноту слідства.
У розпорядженні ОСОБА_3 є письмові докази на підтвердження викладених обставин та він міг їх надати слідству при допиті, однак слідчий визнав це недоцільним і обмежився лише допитом двох свідків.
Заявник вважає, що досудовим слідством проведені не всі можливі слідчі дії та не назначені усі необхідні експертні дослідження: слідчий не допитав потенційного підозрюваного, не викликав заявника для допиту, не допитав свідків події, не призначив почеркознавчу експертизу, не витребував документи, про які я вказував у заяві. Внаслідок чого висновок про неможливість встановлення винуватості, є передчасним, а постанова про закриття кримінального провадження такою, яка підлягає скасуванню.
Учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялися належним чином.
Від заявника на адресу суду надійшла заява про проведення розгляду скарги без його участі.
Разом з тим, відповідно до вимог ст. 306 КПК Уккраїни, неявка учасників судового провадження не перешкоджає розгляду скарги, а тому слідчий суддя вважає за можливе скаргу розглянути у відсутності сторін.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Згідно із ч.1ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності; якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Відповідно до ч.2 ст.304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Заявник у своїй скарзі стверджує, що дізнався про закриття кримінального провадження і отримав копію оскаржуваної постанови 10.03.2024 засобами поштового зв`язку, що підтверджується штемпелем на наданій копії конверта відправлення.
Враховуючи те, що в матеріалах справи та кримінального провадження відсутні відомості про факт отримання заявником копії оскаржуваної постанови раніше як 10.03.2024, на думку слідчого судді наявні підстави для задоволення клопотання заявника та поновлення строку для звернення до суду із скаргою на постанову слідчого про закриття кримінального провадження.
Згідно з ч. 1 п. 3 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора як рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченимистаттями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Відповідно до ч. 2 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.
Зі змісту ст. 307 КПК України, вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.
Згідно п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування є стадією кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до ст. 9 ч. 2 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Відповідно до ст. 11 КПК України, під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи. Кожен має право захищати усіма засобами, що не заборонені законом, свою людську гідність, права, свободи та інтереси, порушені під час здійснення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 4 ст.38 КПК України, орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Згідно із п. 2 ч. 5 ст.110 КПК України, мотивувальна частина постанови слідчого повинна містити: відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу.
Розглядаючи скаргу на постанову про закриття кримінального провадження, слідчий суддя повинен на підставі пояснень заявника, слідчого (прокурора) та матеріалів кримінального провадження встановити, чи вжив слідчий всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного і об`єктивного дослідження як обставин зазначених в заяві про скоєння кримінального правопорушення, так і обставин встановлених ним в кримінальному провадженні, і чи наявні передбачені ст.284 КПК України підстави для його закриття.
Положенням ст. 284 КПК України визначено підстави, за наявності яких може бути закрито кримінальне провадження.
Відповідно до частини 3 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», а саме, «Оскарження постанов слідчого, прокурора про закриття кримінального провадження», правова природа аналізованого виду оскарження процесуального рішення слідчого та прокурора передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку закриття кримінального провадження посадовими особами органів досудового розслідування, а й підстав його закриття.
Мотивація та обґрунтування рішення про закриття кримінального провадження у тексті постанови містить посилання на те, що допитаний як свідок ОСОБА_6 , який є старшим майстром, лісу повідомив, що за період перебування на посаді т.в.о. директора, ним було підписано три накази про преміювання працівників ДП «Мостиське військове лісництво», які ним підписувались в кінці кожного місяця за результатами роботи підприємства. Щодо порядку нарахування премій, то список осіб, які підлягають преміюванню, подавав відділ кадрів, попередньо погодивши його із бухгалтерією, після чого він ознайомившись із ним і затверджував та передав в бухгалтерію. Також допитаний в якості свідка ОСОБА_7 , який є заступником директора ДП «Мостиське військове лісництво» повідомив, що за час перебуваня на посаді т.в.о. директора ДП «-Мостиське військове лісництво», він не ознайомився в повному обсязі із усією документацією підприємства, і під час підписання наказів йому не було відомо, що в деяких працівників були стягнення. Під час визначеная розміру винагороди (премії) за результатами роботи було проведено засідання профкому, згідно якого складено протокол. Щодо повернення виплачених премій працівникам, які не мали права їх отримувати, було проведено зібрання працівників, на якому вирішено кожного місяця знімати певний процент від заробітної плати працівника для відшкодування нарахованих премій.
Згідно протоколу №1 зборів трудового колективу ДП «Мостиське військове лісництво» від 29.06.2023 встановлено, що було прийнято рішення щодо виявлених порушень фінансово-господарської дисципліни: 138.16 тис. грн - незаконні витрати на виплату щомісячної премії через нарахування її працівникам у завищеному розмірі без врахування вимог встановлених Положеннями та 73,61 тис. грн - застосування до 4 працівників підприємства, заходи заохочення. Виступила головний бухгалтер та запропонувала для погашення незаконно виплачених коштів проводити помісячно перерахунок у сумі 15% за рахунок заробітної плати до повного погашення. Дана пропозиція була виставлена на голосування. Голосували: «за» - 15 чол., «проти» - 0 чол., «утримались» - 0 чол.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що слідчим не вчинено ряд необхідних слідчих дій, зокрема не допитано головного бухгалтера ОСОБА_5 , старшого майстра лісу ОСОБА_8 та інспектора по кадровій роботі ОСОБА_9 , та які наведені вище в мотивах звернення скаржника до суду з приводу закриття кримінального провадження.
Викладений у процесуальному документі висновок щодо відсутності ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, не вмотивований та передчасний.
Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку, що вказане процесуальне рішення слідчим прийняте без виконання усіх необхідних слідчих дій та з`ясування усіх обставин вчинення кримінального правопорушення, а тому скарга ОСОБА_3 підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова - скасуванню.
Керуючись ст. 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,
поновити ОСОБА_3 пропущений строк для звернення до суду із скаргою на постанову слідчого про закриття кримінального провадження.
Скаргу ОСОБА_3 - задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1