Справа № 638/6589/24
Провадження № 1-кс/638/1478/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

з участю власника майна: ОСОБА_3 ,

з участю представника власника майна: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000810 від 06.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 2 статті 438 кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

10.04.2024 року засобами поштового зв`язку до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 про арешт майна та згідно прохальної частини якого просить суд: накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події від 07.04.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 мобільний телефон марки «Iphone», модель «13», об`єм пам`яті 256 Gb синього кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 .

15.04.2024 року від представника власника майна адвоката ОСОБА_4 до суду надійшли письмові заперечення на клопотання про арешт майна, згідно з якими зазначає, що вказане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки порушені вимоги статті 171 КПК України.

В судове засідання прокурор або слідчий не з`явились, причину неявки не повідомили, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином.

Власник майна ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали доводи, викладені в письмових запереченнях та просили відмовити у задоволенні клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1)підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2)перелік і види майна, що належить арештувати; 3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною другою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Приписами частини 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Дослідивши клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов до висновку, що у клопотанні не зазначено підстав у зв`язку з чим необхідно здійснити арешт майна; відсутні підтверджуючі документи права власності на майно, яке має бути арештованим, та не вказано яке відношення арештоване майно має до вказаного кримінального провадження.

Суд зазначає, що заходи забезпечення кримінального провадження повинні бути співмірними із заявленою кваліфікацією дій. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення кримінального провадження, з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони власникам майна здійснювати певні дії.

Враховуючи, що у клопотанні про арешт майна не конкретизовано всіх обставин злочину, не наведено обґрунтованих доводів, які б свідчили про необхідність у накладенні арешту та наявність реальних ризиків, суд, з урахуванням вимог КПК України, вважає необхідним повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 171, 172, 369 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000810 від 06.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 2 статті 438 кримінального кодексу України повернути для усунення недоліків.

Встановити прокурору Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_6 72 години з часу отримання даної ухвали усунути недоліки та привести клопотання про арешт майна у відповідність до вимог статті 171 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: