Справа №751/3814/24
Провадження №1-кс/751/992/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2024 р. місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду м. Чернігова ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про застосування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000739 від 18.04.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Авдіївка, Новгород-Сіверського району, Чернігівської області, українця, громадянина України, одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України -

за участю:

прокурор - ОСОБА_5 ,

підозрюваний - ОСОБА_4 ,

захисник - ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

1. 26.04.2024 р. слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят діб).

2. З клопотання вбачається, що СУ ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000739 від 18.04.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

3. 24.04.2024 р. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст.208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

4. Подане слідчим клопотання мотивоване наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, наявністю ризиків передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, які обумовлюють необхідність застосування до підозрюваного виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливістю запобігання вказаним ризикам застосування більш м`якого запобіжного заходу.

ІІ. Позиція сторін

5. В судовому засіданні прокурор надала усні пояснення аналогічні викладеним у клопотанні, вважала наявними ризики, що передбачені лише в п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, та просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави в мінімальному розмірі.

6. Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні, не оспорюючи обґрунтованість підозри, категорично заперечували щодо застосування ініційованого органом досудового слідства запобіжного заходу, вказуючи про можливість обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 зобов`язувався співпрацювати зі слідством та надавати правдиві показання щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення.

Захисник звертав увагу суду на те, що підозрюваний має незадовільний стан здоров`я та міцні соціальні зв`язки, які в сукупності нівелюють зазначений слідчим ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Також вважав недоведеним існування ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, оскільки всі обставини вчинення підозрюваним злочину задокументовані в результаті проведення НСРД, і зміна показань свідків в конкретній ситуації жодним чином не вплине на доведеність в діях підозрюваного складу кримінального правопорушення.

ІІІ. Процедура

7. Порядок застосування запобіжних заходів визначений ст.194 КПК України. Клопотання та матеріали, якими обґрунтовується органом досудового слідства необхідність обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, погоджене з прокурором та у відповідності до ч.2 ст.184 КПК України надані 25.04.2024 р. підозрюваному.

8. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

9. Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

10. Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

11. Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

IV. Оцінка слідчого судді

12. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог ст.194 КПК України зобов`язаний з`ясувати наступні обставини:

12.1 Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

Слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно повідомлення про підозру від 25.04.2024 р. ОСОБА_4 підозрюється у проханні та одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду дії з використанням наданого йому службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що сукупність наданих слідчим та прокурором доказів, зокрема: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 18.04.2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 18.04.2024 року; протокол про результати проведення оперативно-розшукового заходу зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 27.03.2024 року; протокол про результати проведення оперативно-розшукового заходу аудіо-, відеоконтроль особи від 28.03.2024; протокол про результати проведення оперативно-розшукового заходу аудіо-, відеоконтроль особи від 22.04.2024 року; протокол огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів-грошових купюр від 24.04.2024 року; протокол обшуку від 24.04.2024 року; протокол обшуку від 24.04.2024 року; протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 25.04.2024 року, а також показання підозрюваного в судовому засіданні дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, та на даному етапі досудового слідства є достатніми для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу.

12.2 Наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

В поданому клопотанні слідчий вказав на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховування від органів досудового розслідування та суду; ризик незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; ризик іншим чином перешкодити кримінальному провадженню. В ході розгляду прокурор вважав доведеним лише наявність ризиків, передбачених, п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя приймає до уваги початкову стадію досудового розслідування, суть та характер злочину у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , який відноситься до тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до 10 років, яке може бути призначено без можливості застосування пільгових інститутів кримінального права, наявність свідків в кримінальному провадженні, обставини вчинення злочину та розмір неправомірної вигоди (20 000 грн), а також обставини, передбачені ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного.

Зокрема, слідчий суддя враховує відомості про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який має постійне та зареєстроване місце проживання, вік, сталі соціальні зв`язки, тривалий час мав певні вади здоров`я, зокрема, захворювання цукрового діабету 2 типу (середньої важкості), є учасником бойових дій та має статус інваліда війни ІІ групи, відсутність негативних характеризуючих відомостей, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, та у зв`язку з чим приходить до висновку про доведення стороною обвинувачення ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та встановлених вище особистісних характеристик особи підозрюваного, що обумовлено, в першу чергу, загрозою можливого призначення покарання, а відтак свідчить про обґрунтованість цього ризику. Наслідки ризику втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнаними як менш небезпечними ніж покарання і його процедура виконання покарання.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: отримання показань на стадії досудового розслідування та безпосередній допит свідків вже на стадії судового розгляду. Відтак, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя наголошує, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Враховуючи надані сторонами докази, суд вважає, що в конкретній ситуації існування ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, з урахуванням тяжкості покарання в співставленні з характеризуючими даними підозрюваного, є достатньо високими.

12.3 Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

Слідчий суддя звертає увагу, що "презумпції на користь свободи особи" є домінантним керівним правовим принципом, зміст якої зводиться до того, що особиста свобода людини повинна бути правилом, а позбавлення свободи до вироку суду - суворим винятком.

Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, зокрема, і якщо потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора.

Слідчий суддя вважає, що з урахуванням віку та стану здоров`я та інших відомостей про особу підозрюваного ОСОБА_4 стороною обвинувачення не доведено, що забезпечення належної поведінки підозрюваного можливе виключно шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає за можливе застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням на підозрюваного ряду обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК, що на переконання слідчого судді, з урахуванням початкової стадії досудового розслідування є необхідним для забезпечення дієвості кримінального провадження.

Твердження того, що ОСОБА_4 підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років, не є обов`язковою умовою для суду щодо обов`язкового застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту. Вказане підтверджується практикою Європейського Суду з прав людини зокрема рішенням у справі «Мамедова проти Росії» від 01.06.2006 року.

Слідчий суддя вважає за необхідне додатково звернути увагу про урахування при обранні запобіжного заходу відомостей про особу підозрюваного, зокрема, його вік та стан здоров`я, ІІ групу інвалідності та наявні захворювання, надані стороною захисту довідки, виписки щодо стану здоров`я підозрюваного, однак вважає, що встановленим ризикам на даній стадії розслідування можна запобігти саме шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, що не перешкоджає підозрюваному у разі потреби отримувати належну медичну допомогу, залишати житло з дозволу слідчого або прокурора, при цьому, слідчий суддя ураховує, що наявний стан здоров`я підозрюваного є таким, що жодним чином не перешкоджав останньому раніше працювати та не є таким, що унеможливлює застосування до нього обраного слідчим суддею запобіжного заходу.

Саме обмеження свободи пересування підозрюваного шляхом його ізоляції в житлі через заборону залишати житло зможе гарантувати забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваному та відповідатиме меті застосування запобіжного заходу з тим щоб орган досудового розслідування зміг виконати завдання, передбачені ст.2 КПК України.

Окремим аргументом на користь не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 є очевидна непропорційність соціально-економічних витрат, понесених державою в зв`язку з його утриманням в слідчому ізоляторі, та метою застосування запобіжного заходу, що визначені ч.1 ст.177 КПК України, реальне досягнення якої можливе і при обранні запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Застосовуючи стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього обов`язки, що передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

12.4 Щодо покладення на підозрюваного на обов`язків

Враховуючи положення ч.5 ст.194 КПК України, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне на строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на ОСОБА_4 обов`язки, необхідність покладення яких доведена стороною обвинувачення, зокрема:

- не відлучатися цілодобово з місця постійного проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, що проводить досудове розслідування, прокурора, судді за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому паспорт громадянина України та закордонний паспорт (у разі наявності);

- утриматись від спілкування з будь якими особами, які мають відношення до кримінального провадження №0000739 від 18.04.2024 р.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.

V. Межі строку дії запобіжного заходу

13. Враховуючи те, що досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, яким в даному випадку є 25.04.2024 року (п.4 ч.3 ст.219 КПК України), слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту до 24.06.2024 року (в межах строку досудового розслідування).

Керуючись ст.ст.131,176-179,193,194,309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000739 від 18.04.2024 р. відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши підозрюваному залишати вказане житло цілодобово без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, строком до 24.06.2024 р.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі процесуальні обов`язки:

- не відлучатися цілодобово з місця постійного проживання та реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, що проводить досудове розслідування, прокурора, судді за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому паспорт громадянина України та закордонний паспорт (у разі наявності);

- утриматись від спілкування з будь якими особами, які мають відношення до кримінального провадження №0000739 від 18.04.2024 р.

Встановити строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків до 24.06.2024 р.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і повідомити про це слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 .

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш суворий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1