Справа № 273/591/24
провадження № 1-кс/0285/422/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2024 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні

скаргу ОСОБА_3

на бездіяльність посадової особи органу поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

Скаржниця 08.03.2024 звернулася до Баранівського районного суду зі скаргою, у якій просить визнати бездіяльність старшого сержанта патрульної поліції СПД №1 ОСОБА_4 , зобов`язати слідчого негайно розглянути її заяву про злочин, задовольнити її та повідомити про результат розгляду.

В обґрунтування скарги зазначає, що 02.03.2024 нею було подано заяву про вчинення прокурором ОСОБА_5 злочину, передбаченого ст.367 КК України, яка була прийнята поліцією, однак не була внесена до ЄРДР та, відповідно, досудове розслідування не розпочато.

Про час та місце розгляду справи сторони повідомлені належним чином, підстав для відкладення розгляду поданої скарги не встановлено.

Дослідивши матеріали справи, приходжу наступного висновку.

Одним із загальних засад кримінального провадження є забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності. Відповідно до ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, дізнавача, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед яких, зокрема є їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Стаття 214 КПК України зобов`язує посадових осіб внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування по заяві або повідомленню, які містять ознаки кримінального правопорушення.

Положення цієї статті у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК, і тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Із системного аналізу норм КПК можна дійти висновку, що у вказаних положеннях закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування, проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для початку досудового розслідування не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Водночас, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

Заявницею оскаржується бездіяльність поліцейського, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за її заявою, поданою 02.03.2024, яка була зареєстрована в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) за №3235. На думку скаржниці, в діях прокурора вбачаються ознаки кримінального правопорушення передбаченого ст.367 КК України.

Разом з тим, вказана заява ОСОБА_3 не містить відомостей, які б свідчили про вчинення злочину в розумінні ст.11 КК України. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, які в заяві ОСОБА_3 відсутні. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зважаючи на викладене, звернення ОСОБА_3 за своїм змістом не є заявою про вчинення злочину, оскільки в ній відсутні об`єктивні дані про вчинення кримінального правопорушення, а тому підстави для внесення відомостей за даною заявою до ЄРДР та початку досудового розслідування відсутні.

Відтак, жодної незаконної бездіяльності у діях посадової особи органу поліції не виявлено, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 303, 307, 372 КПК України, ? ?

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадової особи органу поліції, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (за її заявою, зареєстрованою в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) 02.03.2024 за №3235 за ст.367 КК України).

Судове рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на нього протягом 5 (п`яти) днів з дня його оголошення.

Слідча суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1