н/п 1-кс/953/2890/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" квітня 2024 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання захисника ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001278 від 05.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт,

за участю сторін кримінального провадження :

захисника ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

потерпілої ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:

19 квітня 2024 року до Київського районного суду м. Харкова через підсистему електронний суд від захисника ОСОБА_3 надійшло клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001278 від 05.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. На обґрунтування поданого клопотання сторона захисту зазначила, що Київським районним судом міста Харкова відповідно до клопотання сторони обвинувачення від 22 березня 2024 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 02 травня 2024 року. Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу. На момент звернення підозрюваного та його захисника до суду з вказаним клопотанням з`явилися нові обставини, які 25 березня 2024 року при розгляді судом клопотання сторони обвинувачення про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 не розглядалися, а саме : експертами завершено виконання судових експертиз по вказаному кримінальному провадженню; експертизи, які призначалися та завершені отримані та долучені до матеріалів вказаного кримінального провадження; змінено підозру ОСОБА_4 з урахуванням отриманих експертиз; стороною обвинувачення проведено допит всіх свідків, яких сторона обвинувачення вважала за необхідним допитати у вказаному кримінальному провадженні; 01 квітня 2024 року досудове розслідування у кримінальному провадженні завершене і на даний час виконуються вимоги ст. 290 КПК України. Як зазначив захисник, існують нові обставини, які не враховувалися під час обрання запобіжного заходу зокрема сторона обвинувачення вже повідомила про завершення досудового розслідування, що свідчить про відсутність встановлених слідчим суддею ризиків.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

ОСОБА_4 має постійне місце мешкання, одружений, працевлаштований, за місцем мешкання та роботи характеризується з позитивної сторони, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, раніше не судимий, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке відноситься до злочинів скоєних по необережності, відсутність претензій матеріального та морального характеру від потерпілої сторони, ОСОБА_4 мав можливість знаходячись на місці дорожньо транспортної пригоди втекти з місця ДТП однак цього не зробив та намірів для втечі не має, ОСОБА_4 співпрацює з органами досудового розслідування надаючи покази, добровільно розказуючи та показуючи механізм розвитку дорожньо транспортної пригоди, що підпадає під п. 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

01 квітня 2024 року прокурором надане доручення слідчому про відкриття матеріалів справи сторонам в порядку ст. 290 КПК України. Таким чином враховуючи те, що сторона обвинувачення відкрила матеріали справи на підставі ст. 290 КПК України то за таких обставин досудове розслідування завершене, всі свідки, потерпілі допитані, речові докази оглянуті та знаходяться на зберіганні у відповідних для збереження речових доказів містах, експертизи проведені та долучені до матеріалів кримінального провадження, а тому ОСОБА_4 не зможе впливати на свідків, потерпілих, спотворити чи знищити речові докази, перешкоджати іншим чином досудовому слідству.

Тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, пов`язаним із позбавленням особи свободи, який полягає в примусовій ізоляції підозрюваного, обвинуваченого шляхом поміщення його в установу тримання під вартою на певний строк із підпорядкуванням режиму цієї установи.

Вважають, що ризики відповідно до ст. 177 КПК України щодо ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні відсутні. Вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло цілодобово буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 підтримали подане клопотання та просили його задовольнити.

Потерпіла ОСОБА_7 в судовому засіданні зазначила, що підтримує подане клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , який доводиться їй рідним братом, претензій матеріального або морального характеру у зв`язку зі смертю чоловіка внаслідок ДТП не має. Тиску або впливу підозрюваний на неї не здійснював та не здійснює.

Прокурор в судовому засіданні проти клопотання заперечував та зазначив, що захистом та підозрюваним не доведено обставин того, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України ризики, які були враховані при обранні та продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли, та не зменшились, завершення досудового розслідування не впливає на дані обставини. Крім того зазначив, що стороною захисту не доведено наявність нових обставин які б не досліджувались під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою 25.03.2024 року.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши учасників процесу, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 201 КПК захисник підозрюваного, до якого застосовано запобіжний захід, має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу. Згідно із ч. 4 цієї статті таке клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При цьому, кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав для зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, а ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну обставин підозри, зміну або зменшення встановлених ризиків та впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування.

Тому, при розгляді питання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя має виходити з того, чи доводить особа, яка подала відповідне клопотання, наявність обставин, які безпосередньо можуть вплинути на висновок про наявність обґрунтованої підозри або свідчать про зміну, зменшення чи збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, такі обставини мають бути новими, тобто які з`явилися після постановлення попередньої ухвали про застосування/продовження запобіжного заходу, або не були відомі суду.

Проаналізувавши вказане клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін щодо наявності таких обставин, слідчий суддя приходить висновку про те, що стороною захисту не наведено таких обставин, які можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.

Судом встановлено, що у провадженні ВРЗуСТ СУ ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0001278 від 05.11.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

05.11.2023 о 06.00 год. ОСОБА_4 фактично затриманий після скоєння дорожньо-транспортної події в порядку ст. 208 КПК України.

05.11.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Правова кваліфікація дій підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ч. 3 ст. 286-1 КК України, тобто підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, що спричинило смерть потерпілого.

06.11.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 03.01.2024 без визначення розміру застави, яку за наслідками апеляційного перегляду ухвалою Харківського апеляційного суду від 27 грудня 2023 року залишено без змін.

01.01.2024 першим заступником керівника Харківської обласної прокуратури продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 3-х місяців, а саме до 02.02.2024.

02.01.2024 слідчим суддею Київського районним суду м. Харкова винесена ухвала про продовження раніше обраного відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, строком на 32 (тридцять два) дні до 02.02.2024 року, без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 31.01.2024 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001278 від 05.11.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, до 6 (шести ) місяців, тобто до 02 травня 2024 року включно.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 01.02.2024 до ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком до 31 березня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

25.03.2024 слідчим суддею Київського районним суду м. Харкова винесена ухвала про продовження раніше обраного відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, строком на строк 39 (тридцять дев`ять) днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 02 травня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

01 квітня 2024 року сторону захисту повідомлено про завершення досудового розслідування та відкрито для ознайомлення його матеріали.

Так, виходячи зі змісту клопотання, сторона захисту зазначає у якості нових обставин які не досліджувались при постановленні ухвали 25.03.2024 року обставини того, що експертами завершено виконання судових експертиз по вказаному кримінальному провадженню; експертизи, які призначалися та завершені отримані та долучені до матеріалів вказаного кримінального провадження; змінено підозру ОСОБА_4 з урахуванням отриманих експертиз; стороною обвинувачення проведено допит всіх свідків, яких сторона обвинувачення вважала за необхідним допитати у вказаному кримінальному провадженні; 01 квітня 2024 року досудове розслідування у кримінальному провадженні завершене і на даний час виконуються вимоги ст. 290 КПК України,що свідчить про те, що ОСОБА_4 не зможе впливати на свідків, потерпілих, спотворити чи знищити речові докази, перешкоджати іншим чином досудовому слідству. Ризики відповідно до ст. 177 КПК України щодо ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні відсутні. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, п. 60 рішення у справі «Єлоєв проти України»).

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Кримінальний процесуальний закон не визначає перелік підстав для зміни запобіжного заходу. Разом з тим, враховуючи, що підстави для його застосування визначені ч. 2 ст. 177 КПК України, необхідність зміни запобіжного заходу може бути обумовлена саме їх зміною.

Отже, підставою для зміни запобіжного заходу є зміна обставин, які безпосередньо можуть вплинути на висновок слідчого судді про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також підстави для зміни запобіжного заходу можуть випливати зі зміни обставин, які хоча і не належать до підстав застосування запобіжного заходу, втім мають враховуватися при його обранні. Коло таких обставин визначене ст. 176 КПК України.

Отже, розгляд клопотання про зміну запобіжного заходу не передбачає перегляд рішення про застосування запобіжного заходу. Предметом оцінки слідчого судді у межах розгляду такого клопотання є наявність факту зміни обставин, які були враховані під час застосування запобіжного заходу; відомості про обставини, які не були враховані, але врахування яких могло вплинути на висновок про застосування запобіжного заходу; а також виникнення нових обставин.

Згідно зі ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

На заявника покладається обов`язок довести ті обставини, на які він посилається при зверненні до суду.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Відповідно до ухвали слідчого судді Київського районного суду від 25.03.2024 року, за результатами розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України підтверджується наданими слідчим матеріалами. У поданому клопотанні дані відомості про обставини, які не були враховані, але врахування яких могло вплинути на висновок щодо обгрунтованої підозри строною захисту не наведено, тим самим не оспорюється.

Щодо відсутності ризиків, передбачених ст. 177 КПК та їх зменшення чи зникнення з часу останнього продовження строку дії, то слідчий суддя не може погодитися із вказаним.

Так, відсутність ризиків переховування ОСОБА_4 , від органів досудового розслідування та суду, а також ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, що були встановлені під час продовження строку дії запобіжного заходу захисник пов`язує, зокрема, із завершенням досудового розслідування та забезпеченням підозрюваним протягом усього строку досудового розслідування належної процесуальної поведінки.

Разом з цим, завершення виконання судових експертиз та долучення їх до матеріалів, зміну підозри ОСОБА_4 з урахуванням отриманих експертиз, допит всіх свідків, яких сторона обвинувачення вважала за необхідним допитати у вказаному кримінальному провадженні, завершення досудового розслідування та відкриття стороні захисту матеріалів кримінального провадження не свідчать про те, що ризики, які були встановлені слідчим суддею, автоматично перестали існувати.

При констатації продовження існування ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування суд виходив із комплексу обставин (тяжкості кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється особа, можливості переховуватись, соціальний статус, суспільну небезпечність кримінального правопорушення, відомості про особу підозрюваного).

Зазначені обставини, на переконання слідчого судді, продовжують існувати, і вказаний ризик дійсно може продовжувати існувати чи навіть посилюватися із врахуванням того, що сторона захисту отримала доступ до наявних матеріалів досудового розслідування та відповідно доказів прокурора.

Існування ризику незаконного впливу на свідків, у тому числі після завершення досудового розслідування та відкриття стороні захисту матеріалів досудового розслідування пов`язане, у першу чергу, із процедурою отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, відповідно до якої суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав.

З огляду на це, ризик незаконного впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Таким чином, з урахуванням обізнаності щодо їхніх показань та змісту останніх, ризик імовірного впливу чи тиску на свідків існує.

На переконання слідчого судді, наведені захисником доводи жодним чином не дають підстав для висновку про відсутність існування ризику незаконного впливу на свідків чи потерпілу у цьому кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя зазначає що ризик спотворення, знищення речових доказів та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином відповідно до ухвали від 25.03.2024 року встановлено не було.

Доводи сторони захисту щодо особи підознюваного, його сімейного стану, перебування на утриманні неповнолітніх дітей, наявність міцних соціальних звязків, позитивної характеристики за місцем роботи, проживання, у складі ДФТГ № 1, не є новими обставинами, які не були відомі слідчому судді та не переглядалися судами під час попередніх засідань щодо запобіжного заходу.

При цьому, не можуть бути самостійною підставою для зміни запобіжного заходу, обставини того що він не покинув місце дорожньо-транспортної пригоди та належна процесуальна поведінка підозрюваного, яка фактично забезпечуються саме мірою та обмеженнями запобіжного заходу. У той же час, слідчий суддя відзначає, що наразі тривалість досудового розслідування, як стадії кримінального провадження, залежить від активності та поведінки сторони захисту під час ознайомлення із матеріалами досудового розслідування.

Під час судового розгляду захисником було надано клопотання Командира Добровольчого формування Богодухівської територіальної громади №1 Богодухівського району Харківської області - ОСОБА_8 про зобов`язання взяття ОСОБА_4 на особисту поруку на підставі рішення прийнятого на загальних зборах 19.04.2024 року, проте обставини передачі на поруки були предметом оцінки при апеляційному перегляді, та не свідчать про факт зміни обставин, які були враховані під час застосування запобіжного заходу; або відомості про обставини, які не були враховані, але врахування яких могло вплинути на висновок про застосування запобіжного заходу. Захисником до суду не надано повноважень на представництво Добровольчого формування Богодухівської територіальної громади №1 Богодухівського району Харківської області, не було додано документів про утворення Добровольчого формування Богодухівської територіальної громади №1 Богодухівського району Харківської області та даних про те, що ОСОБА_4 зарахований до складу добровольчого формування.

Окрім цього, слідчий суддя відзначає, що сам по собі факт тривале перебування під вартою не може бути єдиною підставою для зміни запобіжного заходу. Дійсно з моменту застосування вказаного запобіжного заходу минуло 5 місяців, що є тривалим часом обмеження свободи підозрюваного, однак це викликане із наявністю відповідних ризиків.

При цьому, суд звертає увагу, що КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

За таких обставин суд вважає, що оскільки на цей час ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого не умисного злочину, враховуючи те, що на цей час продовжують існувати встановлені ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на якій вказує прокурор, застосування обвинуваченому тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та узгоджується з вимогами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і практикою ЄСПЛ, зокрема, правовим позиціям, викладеним в п. 79 Рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011, а також в рішеннях ЄСПЛ у справах «Летельє проти Франції», «Лабіта проти Італії».

Доводи сторони захисту про відсутність підтвердження існування ризиків суд визнає безпідставними.

Враховуючи, що стороною захисту не наведено обставин, які можуть слугувати підставою для зміни запобіжного заходу, у задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 201, 372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001278 від 05.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт -відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам судового провадження для відома, начальнику Харківського слідчого ізолятора, де утримується підозрюваний для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1