Справа № № 585/1190/24
Номер провадження 1-кс/585/415/24
У Х В А Л А

І М Е Н ЕМ У К Р АЇ Н И

13 березня 2024 року м.Ромни

Слідчий суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області - ОСОБА_1

за участю особи, яка подала скаргу ОСОБА_2

секретаря - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ромни скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Роменського РВП ГУ НП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей в ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Роменського місьрайонного суду Сумської області надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої службової особи Роменського РВП ГУ НП в Сумській області, яка полягає у невнесенні відомостей в ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення та зобов`язання вчинити дії.

Свою скаргу особа, яка її подала, мотивує тим, що 08.03.2024 р. він ( ОСОБА_2 ) подав до Роменського РВП ГУ НП в Сумській області повідомлення про злочин у відповідній письмовій заяві, зареєстрованої за вх.№ 1655. За змістом вказаного повідомлення останній зазначив, що ним було виявлено ознаки підроблення підписів у відомостях про отримання орендної плати від ТОВ «Агрофірма «Довіра 2008» (фінансових документах), за 2017-2019 рр., які, на думку заявника, було виконано самими працівниками підприємства, а не попереднім орендодавцем. З огляду на вказане заявник вбачає, що в діях працівників ТОВ «Агрофірма «Довіра 2008» є ознаки кримінальних правопорушень, що відносяться до підроблення підписів у фінансових документах та надання неправдивих свідчень, про що просив невідкладно внести відомості про вчинені кримінальні правопорушення до ЄРДР та надати йому про це відповідний витяг.

У той же час, станом на дату подання скарги до слідчого судді його повідомлення відповідно до вимог кримінального процесуального закону не розглянуте, а відомості про вчинене кримінальне правопорушення уповноваженими особами до ЄРДР не внесені.

У зв`язку із зазначеним особа, яка подала скаргу, просить скаргу задовольнити, визнати бездіяльність уповноваженої посадової особи Роменського РВП та зобов`язати посадову (службову) особу органу досудового розслідування Роменського РВП ГУ НП в Сумській області невідкладно внести відомості про кримінальне правопорушення за його повідомленням від 08.03.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про що надати йому відповідний витяг з ЄРДР.

У судовому засіданні ОСОБА_2 доводи скарги підтримав та просив про її задоволення.

Повноважна особа Роменського РВП ГУ НП в Сумській області у судове засідання не з`явилась, про розгляд скарги була повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд скарги у її відсутність, що, у відповідності до ч.3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Окрім іншого, слідчим суддею відзначається, що при проведення судового розгляду ОСОБА_2 допускав поведінку, яка має ознаки неповаги до судді та суду вцілому, висловлюючи припущення щодо неналежної кваліфікації головуючого судді у справі, інших суддів суду, відмовлявся відповідати на запитання суду, вступав у суперечку, на зауваження щодо неприпустимості такої поведінки, можливість настання процесуальних наслідків, адекватним чином не реагував.

У зв`язку із тим, що безпосереднім засобом проактивної комунікації суду є судове рішення, слідчий суддя також вважає за необхідне звернути увагу особи, що подала скаргу, про неприпустимість його поведінки у судовому засіданні саме цим судовим рішенням.

Слідчий суддя, дослідивши доводи скарги, долучені матеріали та заслухавши учасника процесу, щодо наявності підстав для задоволення скарги - приходить до наступного висновку.

Як встановлено слідчим суддею, 08.03.2024 р. заявник ОСОБА_2 звернувся до Роменського РВП ГУНП в Сумській області з повідомлення про злочин у відповідній письмовій заяві, повідомивши, що ним було виявлено ознаки підроблення підписів у відомостях про отримання орендної плати від ТОВ «Агрофірма «Довіра 2008» (фінансових документах), за 2017-2019 рр., які, на думку заявника, було виконано самими працівниками підприємства, а не попереднім орендодавцем

Вказану заяву у ОСОБА_2 08.03.2024 було прийнято та зареєстровано за вхідним № 1655 у Роменському РВП ГУ НП в Сумській області, про що міститься підтвердження у матеріалах скарги.

Разом з тим, на дату розгляду скарги повноважною особою Роменського РВП ГУ НП в Сумській області на адресу слідчого судді Роменського міськрайонного суду будь-якої інформації щодо внесення (не внесення) вищевказаного повідомлення про злочин надано не було, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку що зазначену заяву до ЄРДР внесено не було.

У зв`язку із встановленими обставинами слід зважати на те, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

У той же час, згідно ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У зв`язку із зазначеним слідчий суддя приходить до висновку, що вимога особи, яка подала скаргу, про зобов`язання посадової особи Роменського РВП, внести відомості в ЄРДР за відповідною заявою про кримінальне правопорушення ґрунтується на нормах закону, що є належною підставою для задоволення скарги у цій частині.

Разом з тим, звертаючись зі скаргою, заявник також порушує питання про визнання бездіяльності посадових (службових) осіб органу досудового розслідування Роменського РВП ГУНП в Сумській області щодо не внесення в ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою про кримінальне правопорушення, однак такі вимоги задоволенню не підлягають, оскільки визнання бездіяльності протиправною за результатами розгляду скарги не передбачено ч.2 ст. 307 КПК України, якою врегульовано обсяг повноважень слідчого судді на прийняття рішень за результатами розгляду скарг, поданих у порядку ст. 303 КПК України.

Щодо неналежної поведінки особи, яка подала скаргу, якою останній виявляв неповагу до суду при розгляді скарги за його безпосереднім зверненням у ході судового засідання, то із цього приводу слід відзначити наступне.

Так, відповідно до частин 1 і 2 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Конвенція 1950 року, ратифікована Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Також ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті «а» п. 3 ст. 35 Конвенції зазначено, що Суд визнає неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є несумісною з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтованою або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Зокрема, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02), «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року (Guntis APINIS against Latvia, заява № 46549/06).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справи № 199/6713/14-ц, № 9901/34/19, № 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст. 6 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст. 129 Конституції України та ст. 50 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів»).

Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.

Особа, що подає скаргу до слідчого судді, користується правами та обов`язками заявника чи потерпілого у кримінальному провадженні в частині, яка стосується його порушеного права, що не звільняє скаржника від обов`язку із дотримання загальних засад кримінального провадження, зокрема п. 4 ч. 1 ст. 7 КПК України, згідно якого зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, окрім іншого, відноситься повага до людської гідності.

Також положеннями ч. 1 ст. 11 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК України.

Таким чином, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Водночас використання учасниками судового процесу нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) кримінального провадження, а також його завданню.

Ураховуючи наведене, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити особі, яка подала скаргу, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. При обґрунтуванні своєї правової позиції прис судовому розгляді не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку особи, що ініціює судовий процес. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

КПК України не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання.

Разом з тим заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства. За таких обставин, беручи до уваги вищезазначені положення нормативно-правових актів та практику ЄСПЛ, слідчий суддя наголошує ОСОБА_2 , що використання у ході судового розгляду неприпустимих та образливих висловлювань на адресу щодо суду, судді та його рішень вказує на таке зловживання, що, у разі продовжуваності такої неприпустимої поведінки при судовому розгляді чи при інших випадках письмового звернення до суду, з яких можливо встановити зловживання процесуальними правами, наведене може мати процесуальні наслідки безпосередньо для заявника, що передбачені законом.

У зв`язку із зазначеним, керуючись ст.ст.7, 9, 11, 22, 214, 216, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену службову особу Роменського РВП ГУ НП в Сумській області, на яку покладено обов`язок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про кримінальне правопорушення ОСОБА_2 від 08.03.2024 р., зареєстрованої за вх.№ 1655, надавши заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до вимог ч.1 ст. 214 КПК України.

В решті вимог за скаргою відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_2 щодо неприпустимості поведінки, яка має ознаки неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, що може мати наслідком відповідальність, установлену законом та розцінено як зловживання процесуальним правом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Слідчий суддя Роменського

міськрайонного суду ОСОБА_1