Справа № 643/2026/24
Провадження № 1-кс/643/342/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2024 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000701 від 17.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України -

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за процесуальним керівництвом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000701 від 17.02.2024 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 296 КК України - хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчинене із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень; п.7 ч. 2 ст. 115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, з хуліганських мотивів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.02.2024 приблизно о 21 год. 30 хв., більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп?яніння, знаходячись поблизу закладу громадського харчування «GoodTime», розташованого за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 143, діючи умисно, з метою вчинення хуліганських дій, на зауваження н/л ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та н/л ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо поведінки останнього, в якості малозначного та нікчемного приводу, з мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилось в нахабному виявленні зневажливого стану до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальноприйнятих норм поведінки і моральності, грубо порушуючи громадський порядок, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян та дотримання правил поведінки в суспільстві, маючи на меті показати свою винятковість, зневажливе ставлення до особи, її людської гідності, оточуючих, суспільства, діючи з особливою зухвалістю, почав висловлюватись в бік неповнолітніх ОСОБА_5 та ОСОБА_6 нецензурною лайкою, усвідомлюючи той факт, що він знаходиться в громадському місці, тобто на вулиці біля закладу громадського харчування, де перебувають сторонні особи, його лайку можуть почути сторонні особи, протиставляючи себе суспільству, ігноруючи існуючі у суспільстві загальноприйняті правила поведінки і норми моралі, грубо порушуючи громадський порядок, діючи з особливою зухвалістю, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та, бажаючи їх настання, ОСОБА_4 дістав з правої кишені своєї куртки ніж та, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій і бажаючи діяти саме таким чином, умисно, використовуючи в якості знаряддя злочину вказаний ніж, який має колюче-ріжучі властивості та може бути спеціально пристосованим для нанесення тілесних ушкоджень, бажаючи спричинити н/л ОСОБА_6 тілесні ушкодження, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, в ході хуліганських дій, діючи при цьому швидко та продумано, підійшов до н/л ОСОБА_6 , та в той час коли останній знаходився обличчям до нього, ОСОБА_4 , тримаючи у правій руці ніж, діючи з особливою зухвалістю, почав замахуватись рукою з ножом в бік н/л ОСОБА_6 , внаслідок чого між ними зав`язалась сутичка, під час якої ОСОБА_4 , наніс клинком вищевказаного ножа один удар н/л ОСОБА_7 по правій руці, чим спричинив різану рану м`яких тканин правої кисті.

Крім того, 17.02.2024 близько 21 год. 30 хв., більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував на вулиці біля закладу громадського харчування «GoodTime», розташованого за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, 143, під час вчинення вищевказаних хуліганських дій, виник злочинний умисел, спрямований на позбавлення життя неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З метою реалізації вказаного злочинного умислу, ОСОБА_4 , усвідомлюючи протиправність своїх дій і бажаючи діяти саме таким чином, умисно, використовуючи в якості знаряддя злочину ніж, який має колюче-ріжучі властивості, бажаючи проявити під час вчинення хуліганських дій особливу зухвалість, з метою безпричинного позбавлення життя потерпілого н/л ОСОБА_5 , переслідуючи хуліганський мотив, демонструючи грубу силу, жорстокість та цинізм, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті н/л ОСОБА_5 , в той час коли н/л ОСОБА_5 знаходився обличчям до нього на відстані кроку, тримаючи у правій руці ніж, який має колюче-ріжучі властивості, діючи при цьому швидко та продумано, умисно, зі значною силою, наніс клинком вищевказаного ножа один удар у черевну порожнину н/л ОСОБА_5 , чим заподіяв останньому, проникаюче у черевну порожнину колото-різане поранення живота, внаслідок чого 17.02.2024 о 22.25 н/л ОСОБА_5 був госпіталізований до КНП «ОКТЛ» з діагнозом: проникаюче ножове поранення черевної порожнини, де, ІНФОРМАЦІЯ_4 о 01.10 у приміщенні оперативного блоку вказаного медичного закладу, незважаючи на надання медичної допомоги, ОСОБА_5 помер через внутрішню кровотечу.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_8 пояснив, що 17.02.2024 у нього при собі був електрошокер, який він носить при собі з метою самозахисту. Під час вищевказаних подій свій електрошоркер він передав ОСОБА_5

29.02.2024 неповнолітній свідок ОСОБА_8 , у присутності законного представника ОСОБА_9 , звернувся до старшого слідчого ОСОБА_10 з письмовою заявою про долучення до матеріалів кримінального провадження саморобного електрошокеру в корпусі сірого кольору, перемотаний двобічним скотчем білого кольору, кнопка вмикання під зазначеним скотчем, з отвором для зарядного пристрою у нижній частині та надав зазначений саморобний електрошокер слідчому.

Еектрошокер в корпусі сірого кольору, перемотаний двобічним скотчем білого кольору, кнопка вмикання під скотчем належить неповнолітньому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає АДРЕСА_1 , матір ОСОБА_9 , проживає АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .

29.02.2024 зазначений в клопотанні саморобний електрошокер в корпусі сірого кольору оглянутий слідчим, визнаний та приєднаний до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів.

Вилучені предмети були визнані речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Прокурор разом з клопотанням подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

В зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні слідчого майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речі та предмети, а саме саморобний електрошокер в корпусі сірого кольору, перемотаний двобічним скотчем білого кольору, кнопка вмикання під зазначеним скотчем, з отвором для зарядного пристрою у нижній частині, який надав 29.02.2024 року для долучення до матеріалів кримінального провадження № 0000701 від 17.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, п. 7 ч. 2 ст. 115 КК України, неповнолітній свідок ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає АДРЕСА_1 , матір ОСОБА_9 , проживає АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .

Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1