Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5038/24
Номер провадження 1-кс/711/1335/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2024 року

м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000175 від 01.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Лисянка, Лисянського району, Черкаської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, розлученого, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , інвалідом, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС не являється, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, поданим в рамках кримінального провадження №0000175, внесеним до ЄРДР 01.05.2024 у відношенні ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000175 від 01.05.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації, ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 18 год. 30 хв., більш точний час досудовим розслідуванням встановити не вдалося, перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , разом з рідним братом ОСОБА_7 вживали алкогольні напої. Під час спільного розпиття спиртних напоїв, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 розпочалася обопільна сварка, під час якої у ОСОБА_5 раптово виник прямий умисел, спрямований на вбивство ОСОБА_7 , в результаті чого, ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, з метою протиправного заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_7 , діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, взяв до рук ножа та наніс ОСОБА_7 близько 5-6 ударів в область грудної клітини зліва, живота та спини, в результаті чого, останній від отриманих травм помер на місці.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Положення ст.28 Конституції України передбачають, що ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському, або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню.

Відповідно до положень ст.68 Конституції України ОСОБА_5 зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

01.05.2024 о 22 год. 40 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

02.05.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с-ща. Лисянка Лисянського р-ну Черкаської обл., українцю, громадянину України, з середньою спеціальною освітою, не одруженому, військовослужбовцю військової частини НОМЕР_1 , малолітніх дітей на утриманні не має, інвалідом, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС не являється, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

03.05.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 29.06.2024.

18.06.2024 керівником Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3 місяців, тобто до 02.08.2024.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-показаннями свідка ОСОБА_8 від 01.05.2024;

-показаннями свідка ОСОБА_8 від 13.05.2024;

-показаннями свідка ОСОБА_9 від 01.05.2024;

-показаннями свідка ОСОБА_9 від 13.05.2024;

-даними протоколу огляду місця події від 01.05.2024;

-показаннями потерпілої ОСОБА_10 від 01.05.2024;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 02.05.2024;

-показаннями свідка ОСОБА_11 від 02.05.2024;

-випискою з амбулаторної карти № 440;

-іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Таким чином, на даний час ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків та те що вони не зникли та не зменшились є:

-п.1 ч.1 ст.177 КПК України - ризик можливого переховування від органу досудового розслідування з підстав тяжкості покарання, що загрожує, також узгоджується і з позицією Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 в разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, що не пов`язаний із триманням під вартою, усвідомлюючи, що він підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Крім того, ОСОБА_5 , відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 112 від 08.05.2022, зарахований до списків особового складу вказаної військової частини, на всі види забезпечення та призначений на посаду стрільця 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону, у зв`язку з чим, крім іншого, почав проходити військову службу за призовом під час мобілізації. Однак, вже 22.04.2023, ОСОБА_5 , всупереч встановленому порядку проходження військової служби, самовільно залишив розташування військової частини НОМЕР_1 в АДРЕСА_2 обл. Разом з цим, оскільки ОСОБА_5 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , яка не має постійного пункту дислокації в Черкаській області, останній може постійно змінювати місце дислокації для виконання обов`язків військової служби та бойових завдань, у зв`язку з чим, неможливо буде забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків іншим чином.;

-відповідно до п.3 ч.1 ст.177 КПК України - ризик незаконного впливу на свідків, потерпілих у даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що свідками та потерпілим від вказаного правопорушення були батьки та сестра ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, ОСОБА_5 матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків, потерпілого, шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань, з метою уникнення ним кримінальної відповідальності. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає в одному подвір`ї за адресою: АДРЕСА_1 зі свідками

в кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, матиме можливість безперешкодно спілкуватися з останніми.

-п.5 ч.1 ст.177 КПК України - ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає на місці вчинення кримінального правопорушення за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим може виразитися у створенні підозрюваним штучних доказів на місці та підбурюванні сусідів або інших осіб із числа жителів с. Смільчинці, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Зазначені в клопотання обставини свідчать про неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Хоча запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і є винятковим запобіжним заходом, але жоден інший із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, що визначені ст.177 КПК України.

Таким чином, підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 відсутні, а тому у відповідності до п.3 ч.1 ст.194 КПК України інший, більш м`який запобіжний захід, не буде достатнім для запобігання вказаним ризикам, а його вік, стан здоров`я не перешкоджають перебувати під вартою.

Відповідно до положень п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та пояснив, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000175 від 01.05.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Строк досудового розслідування було продовжено. Ризики, які були встановленні при обранні запобіжного заходу не змінилися, а продовжують існувати. Так, існує ризик переховування від органу досудового розслідування з підстав тяжкості покарання, що загрожує, також узгоджується і з позицією Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 в разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, що не пов`язаний із триманням під вартою, усвідомлюючи, що він підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Крім того, ОСОБА_5 , відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 112 від 08.05.2022, зарахований до списків особового складу вказаної військової частини, на всі види забезпечення та призначений на посаду стрільця 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону, у зв`язку з чим, крім іншого, почав проходити військову службу за призовом під час мобілізації. Однак, вже 22.04.2023, ОСОБА_5 , всупереч встановленому порядку проходження військової служби, самовільно залишив розташування військової частини НОМЕР_1 в АДРЕСА_2 обл. Разом з цим, оскільки ОСОБА_5 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , яка не має постійного пункту дислокації в Черкаській області, останній може постійно змінювати місце дислокації для виконання обов`язків військової служби та бойових завдань, у зв`язку з чим, неможливо буде забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків іншим чином; відповідно до п.3 ч.1 ст.177 КПК України - ризик незаконного впливу на свідків, потерпілих у даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що свідками та потерпілим від вказаного правопорушення були батьки та сестра ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, ОСОБА_5 матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків, потерпілого, шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань, з метою уникнення ним кримінальної відповідальності. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає в одному подвір`ї за адресою: АДРЕСА_1 зі свідками в кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, матиме можливість безперешкодно спілкуватися з останніми. п.5 ч.1 ст.177 КПК України - ризик можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає на місці вчинення кримінального правопорушення за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим може виразитися у створенні підозрюваним штучних доказів на місці та підбурюванні сусідів або інших осіб із числа жителів с. Смільчинці, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

Слідчий ОСОБА_4 підтримав клопотання повністю, просив задоволити.

Захисник підозрюваного, адвокат ОСОБА_6 подав через канцелярію письмове клопотання про застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а саме просить обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту чи застосувати заставу. Додав, що ОСОБА_5 надавав допомогу, намагався спасти життя брату, він позитивно характеризується, що підтверджується показами свідків та наданими характеристиками. Просить врахувати збіг обставин, та те, що потерпілий провокував скандал, заважав спати, потерпілий сам провокував скандал і погрожував ОСОБА_5 .

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років позбавлення волі.

01.05.2024 ОСОБА_5 було затримано та 02.05.2024 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

03.05.2024 ОСОБА_5 , ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 29.06.2024.

18.06.2024 керівником Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 3 місяців, тобто до 02.08.2024.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: показаннями свідка ОСОБА_8 від 01.05.2024; показаннями свідка ОСОБА_8 від 13.05.2024; показаннями свідка ОСОБА_9 від 01.05.2024; показаннями свідка ОСОБА_9 від 13.05.2024; даними протоколу огляду місця події від 01.05.2024; показаннями потерпілої ОСОБА_10 від 01.05.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 02.05.2024; показаннями свідка ОСОБА_11 від 02.05.2024; випискою з амбулаторної карти № 440; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

З положень п.1 ч.1 ст.178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п.48 рішення "Чеботарь проти Молдови" N 35615/06 від 13 листопада 2007 року Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за інкримінований в провину ОСОБА_5 злочин, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, тому усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, він може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо наявності ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду.

Ризик незаконного впливу на свідків, потерпілих у даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що свідками та потерпілим від вказаного правопорушення були батьки та сестра ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, ОСОБА_5 матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків, потерпілого, шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань, з метою уникнення ним кримінальної відповідальності. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає в одному подвір`ї за адресою: АДРЕСА_1 зі свідками в кримінальному провадженні, у зв`язку з чим, матиме можливість безперешкодно спілкуватися з останніми.

При встановленні ризику можливого перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично проживає на місці вчинення кримінального правопорушення за адресою: АДРЕСА_1 , що може виразитися у створенні підозрюваним штучних доказів на місці та підбурюванні сусідів або інших осіб із числа жителів с. Смільчинці, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, приходить до висновку про наявність ризиків кримінального провадження, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що є неможливим застосування до підозрюваного таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування..

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Домашній арешт не може бути застосований з огляду на те, що застосування такого запобіжного заходу не забезпечить гарантування усунення вищезазначеним ризикам, а саме переховування від органу досудового розслідування та суду, спілкування підозрюваного із свідками та потерпілою у даному кримінальному провадженні, а також можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також належно слід оцінити про необхідність продовження строку досудового розслідування для вчинення ряду слідчих дій з метою з`ясування обставин, а також, що це перше продовження строку запобіжного заходу у кримінальному провадженні, де позбавлено людину найбільшої цінності - її життя, при цьому орган досудового розслідування вважає, що всі дії не вжитті для повноцінного та належного розслідування, а тому ризики не змінилися та продовжують існувати.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що продовження застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню та обирає підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.08.2024.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Доводи сторони захисту щодо обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчим суддею враховано при застосуванні строку на який його продовжено, в силу зазначених вище обставин, строком трішки більше одного місяця, тобто до 02.08.2024.

Слідчий суддя, керуючись ч.4 ст.183 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 при обранні запобіжного заходу, оскільки останньому повідомлено про підозру за ч.1 ст. 115 КК України, що потягло загибель людини.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави в межах строку досудового розслідування, тобто до 02.08.2024, включно.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 28.06.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1