Справа № 953/4552/24
н/п 1-кс/953/3881/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" червня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду м. Харкова скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР -

встановив:

Скаржник звернувся у суд зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП в Харківській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою від 23.05.2024р .

В обґрунтування скарги зазначає, що 23.05.2024р . ним, як головою ГО «НОН-СТОП» , з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО « НОН-СТОП », а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , на офіційну електронну пошту СУ ГУНП в Харківській області, було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, яка в порушення ст. 214 КПК України не внесення в ЄРДР.

В поданій скарзі просив розглянути без його участі.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився.

Уповноважена особа СУ ГУНП в Харківській області, у судове засідання не з`явилась.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відповідно до частини 4 цієї статті Кодексу, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що обставинами, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, є ознаки кримінального правопорушення та ознаки складу такого правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак:

- суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення)

- та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення).

Відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Аналіз зазначених правових норм свідчить про те, що повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені лише слідчий, дізнавач, прокурор, що також узгоджується із загальними засадами кримінального судочинства, в тому числі принципом диспозитивності щодо розподілу процесуальних функцій.

Разом з цим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

У постанові від 01.12.2022 року у справі №522/7836/21 (провадження №51-2328км22) Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду констатував той факт, що слідчий суддя під час здійснення судового контролю може скасовувати постанови слідчого/прокурора та зобов`язувати вчиняти певні дії передбачені КПК України, однак при цьому не повинен втручатися в процесуальну діяльність слідчого.

Виходячи з цього, слідчий суддя, на етапі проведення досудового розслідування, не виконує функції слідчого у провадженні, а лише забезпечує судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та позбавлений повноважень надати вказівку слідчому щодо прийняття конкретного за змістом процесуального рішення, адже слідчий є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: ...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, повідомлення про вчинене кримінального правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище і тільки після прийняття рішення органом досудового розслідування щодо заяви про вчинення кримінального провадження слідчим суддею, у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР, може бути надана оцінка заяві про вчинення кримінального провадження та прийнятому органом досудового розслідування рішенню. Наявність такої оцінки є обов`язковою для здійснення функції судового контроля слідчим суддею, тобто носить цілком преюдиціальний характер.

Так у заяві ОСОБА_4 зазанчає, що працівники РТЦК та СП за вказівкою начальника ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , начальника Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 , начальника Управління патрульної поліції в Харківській облаcті Департаменту патрульної поліції ОСОБА_8 , перебуваючи у громадських місцях міста Харкова, зловживаючи своїми службовими повноваженнями та обов`язками, порушуючи громадський порядок, залякуючи людей та дітей, здійснюють напади на населення, принижують їх честь та гідність. Працівники Патрульної поліції та інших правоохоронних органів, які за викликом прибувають на місце подій, на незаконні дії працівників РТЦК т СП не реагують, а навпаки сприяють вчиненню злочинів останніми, а в даному випадку працівниками ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Незважаючи на те, що у заяві ОСОБА_3 стверджує про вчинення злочинів, вказана заява за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочини, оскільки не містить достатніх даних про вчинення будь-яких кримінальних правопорушень. Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину-кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Підставою вважати заяву чи повідомлення злочином є наявність в такій заяві або повідомленні об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретного кримінально караного діяння (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

З наданої заяви вбачається, що у скарзі відсутня конкретна інформація щодо протиправних дій конкретних зазначених осіб. Заява не містить конкретних фактів, що свідчать про вчинення правопорушень конкретними особами, а містить лише загальні формулювання щодо вчинення правопорушень колом осіб.

Крім того, в статті 11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» встановлено, що електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу. Якщо попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу не визначено порядок підтвердження факту одержання електронного документа, таке підтвердження може бути здійснено в будь-якому порядку автоматизованим чи іншим способом в електронній формі або у формі документа на папері. Зазначене підтвердження повинно містити дані про факт і час одержання електронного документа та про відправника цього підтвердження. У разі ненадходження до автора підтвердження про факт одержання цього електронного документа вважається, що електронний документ не одержано адресатом.

Слідчий суддя вважає, що головою ГО «НОН-СТОП» у цьому випадку підтверджено тільки факт відправлення заяви від 23.05.2024 зі своєї електронної поштової скриньки на електронну адресу СУ ГУНП в Харківській області, проте даних про отримання, слідчому судді не надано. Як зазначалось раніше, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, настає після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Отже, через неодноразову неявку заявника слідчий суддя позбавлений можливості в ході судового розгляду уточнити необхідні відомості для розгляду скарги, а саме, чи має заявник підтвердження отримання СУ ГУНП в Харківській області його заяви.

З урахуванням наведеного, підстав для задоволення скарги та зобов`язати уповноважену особу СУГУНП в Харківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості, які викладені в заяві ОСОБА_3 від 23.05.2024р., слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст. ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

В задоволені скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб СУГУНП в Харківській області - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1