Справа № 577/2777/24
Провадження № 1-кс/577/934/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" травня 2024 р. м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Конотопі клопотання старшого слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000555 від 21.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Конотопського РВП в Сумській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене з прокурором ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на вилучені під час огляду місця події речі: автомат марки АК -74 № НОМЕР_1 , що був закріплений за нині покійним ОСОБА_5 з магазином та 27 патронами калібру 5,45 , один патрон калібру 5,45 з маркуванням 84/3 , якій знаходився в каналі ствола автомату АК -74 № НОМЕР_1 після пострілу, дві гільзи, мобільний телефон марки « Redmi» сірого кольору, який належить ОСОБА_5 та змиви з рук трупа ОСОБА_5 шляхом встановлення заборони відчуження, користування та розпорядження майном, визначивши місцем їх зберігання - камеру збереження речових доказів Конотопського РВП ГУНП в Сумській області.

Вимоги обґрунтовує тим, що 20.05.2024 о 20.28 до ЧЧ Конотопського РВП надійшло повідомлення, що за адресою: Конотопський район, Буринська ОТГ, с. Піски, покінчив життя самогубством шляхом пострілу в голову з автомату АК-74 водій-електрик НОМЕР_2 окремої бригади територіальної оборони ІНФОРМАЦІЯ_1 , старший солдат ОСОБА_5 .

Було встановлено, що військовослужбовець ОСОБА_5 , перебуваючи на позиції розташованої в АДРЕСА_1 після телефонної розмови із автоматичної зброї, шляхом пострілу у голову покінчив життя самогубством.

Під час огляду місця події з 21.17 год. 20.05.2024 по 23. 32 год. 20.05.2024, а саме відкритої ділянки місцевості розташованої в АДРЕСА_1 , було оглянуто труп ОСОБА_5 та прилеглу територію. Під час огляду було виявлено та вилучено: автомат марки АК -74 № НОМЕР_1 , 1987 року випуску, (який відповідно до військового квитка серії НОМЕР_3 закріплений за ОСОБА_5 ) в якому на момент огляду знаходився магазин споряджений 27 патронами калібру 5, 45, та в каналі ствола перебував патрон калібру 5, 45 з маркуванням 84/3, дві гільзи, мобільний телефон марки « Redmi» сірого кольору який, належить ОСОБА_5 . Також в ході огляду було проведено змиви з правої та лівої руки трупа ОСОБА_5 .

На вилучених предметах містяться сліди злочину, а тому для прийняття остаточного рішення в даному кримінальному провадженні необхідно ще раз дослідити та встановити ряд питань, в першу чергу провести комплексну балістичну експертизу та експертизу вибухових речовин, слідів продуктів вибуху та пострілу, необхідно провести огляд вилученого мобільного телефону, а тому накладення арешту на вище зазначений автомат з магазином та набоями, двох гільзи, мобільного телефону, змивів з рук трупа для кримінального провадження може мати доказове значення. У разі не накладення арешту можуть бути створені умови для приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до постанови слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області від 21.05.2024 вилучене майно визнано та приєднано в якості речового доказу у кримінальному провадженні № 0000555 від 21.05.2024.

Вищезазначене майно (речі), мають значення для кримінального провадження, так як автомат марки АК -74 № НОМЕР_1 , 1987 року випуску, дві гільзи, магазин з 27 патронами та патрон, який знаходився в каналі ствола являються знаряддям вчинення злочину, а мобільний телефон марки «Redmi», та змиви з рук трупа ОСОБА_5 містять на собі сліди злочин, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала заяву з проханням клопотання розглянути без її участі, клопотання підтримує і прохає задовольнити.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В силу ч. 4 ст. 107 КПК України вказане клопотання розглядається без застосування технічних засобів фіксування.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно із ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів і накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК).

Аналіз наведених норм надає підстави для висновку, що арешт майна може бути накладений за доведеністю наведених вище умов, як то: визначення речовим доказом; необхідності запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження; належність майна будь-якій юридичній чи фізичній особи, відповідність критеріям речових доказів.

Як зазначено у клопотанні підставою для накладення арешту на вилучене майно є визнання речовим доказом, а метою забезпечення його збереження. Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Із наданих доказів вбачається, що майно на яке пропонується накласти арешт було вилучено 20.05.2024 під час проведення огляду місця події та 21.05.2024 постановою слідчого - визнано речовими доказами.

Клопотання подано до суду з дотриманням строку визначеного ч.5 ст. 171 КПК України.

Cлідчий суддя дійшов висновку, що мобільний телефон марки «Redmi» сірого кольору, який належить ОСОБА_5 має значення речових доказів, враховуючи, що перед здійсненням пострілу ОСОБА_5 спілкувався по телефону. Тому на телефон марки «Redmi» сірого кольору необхідно накласти арешт шляхом обмеження права відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

В іншій частині клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Положеннями ч.1 ст. 173 КПК унормовано, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

За приписами ч. 7 ст. 237 КПК предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

У поданому клопотанні фактично пропонується накласти арешт на автомат марки АК -74 № НОМЕР_1 з магазином та 27 патронами калібру 5,45 , один патрон калібру 5,45 з маркуванням 84/3, якій знаходився в каналі ствола автомату АК -74 № НОМЕР_1 після пострілу, які є речами обмеженими в обороті, виходячи із внесених відомостей до ЄРДР, протоколу огляду місця події, а тому не вважаються тимчасово вилученим майном і не потребують накладення арешту.

Крім того, що стосується накладення арешту на змиви з рук трупа ОСОБА_5 та гільзи, то слідчий суддя не вбачає підстав для його задоволення виходячи з такого.

Як вбачається зі змісту процесуальних норм, що містяться в статті 170 КПК України, предметом арешту може бути майно, що належить певній особі.

Ознаки майна наведені в ЦК України.

Зокрема, відповідно до ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки, а згідно із ст. 179 ЦК України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки.

Так як змиви з рук трупа ОСОБА_5 , що містять на собі сліди злочину, не охоплюється цивільним оборотом, а дві гільзи не мають власника, суддя не може констатувати в цих речовинах ознак майна.

Між тим, як зазначено, об`єктом арешту, може бути лише майно особи.

Завданням арешту майна в силу ст. 170 КПК України є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, однією з підстав для накладення арешту є наявність ризику приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вирішуючи клопотання не на користь особи, яка з ним звернулась, слідчий суддя не тільки не вбачає ознак майна в речах, про арешт яких клопочеться слідчий, а й наявності наведених ризиків.

Проте очевидно, що згадані об`єкти мають ознаки речового доказу в кримінальному провадженні за ознаками ч.1 ст. 115 КК України і відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, яка містить поняття речового доказу.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

У зв`язку з викладеним слідчий суддя не вбачає жодної з процесуальних передумов для накладення арешту на вказане майно, лише сукупність яких може зумовити задоволення цього клопотання, вважає за доцільне роз`яснити слідчому визначити статус цих об`єктів як речових доказів в кримінальному провадженні і з метою їх збереження в інтересах ефективного розслідування визначити, в силу ст. 100 КПК України, належне місце для зберігання, яке (зберігання) гарантоване наявністю спеціально відведених для зберігання речових доказів місць.

Керуючись ст. 98, 170-171 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000555 від 21.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучені під час огляду 20.05.2024 місця події: мобільний телефон марки «Redmi» сірого кольору, який належить ОСОБА_5 , шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження ними.

В іншій частині в задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена особою, інтересів якої вона стосується, безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали негайно вручити слідчому.

Роз`яснити право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддяОСОБА_1