УХВАЛА

07 травня2024 року

м. Київ

справа № 761/300/20

провадження № 51-353 cк 20

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу прокурора на вирок Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2023 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 31 січня 2024 року щодо ОСОБА_4 ,

встановив:

У касаційній скарзі прокурор порушує питання про перегляд вироку місцевого суду та ухвали апеляційного суду в касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її подано без додержання приписів зазначеної статті.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, в чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).

Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, і які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи в обґрунтування кожної позиції.

У касаційній скарзі прокурор на підставах істотного порушення вимог кримінального процесуального закону просить скасувати вирок Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2023 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 31 січня 2024 року щодо ОСОБА_4 проте, не вказує правового обґрунтування, яке тягне за собою обов`язкове скасування судових рішень на підставах, передбачених ст. 438 КПК, з огляду на положення статей 370, 404, 412, 413, 419 вказаного Кодексу в їх взаємозв`язку.

Натомість, зазначає здебільшого доводи щодо неповноти судового розгляду та оцінки доказів, які в силу ст. 433 КПК не можуть бути предметом перегляду судом касаційної інстанції.

Відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

За таких обставин необхідно залишити без руху касаційну скаргу, надавши прокурору строк для усунення недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Касаційну скаргу прокурора на вирок Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14 серпня 2023 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 31 січня 2024 року щодо ОСОБА_4 , залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків протягом десяти днів із дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_5 ОСОБА_2 ОСОБА_3