Справа № 752/2163/24
Провадження № 1-кс/752/2255/24
У Х В А Л А

Іменем України

18 березня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого відділу розслідуванян особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді провідного фахівця відділу забезпечення інформаційно-аналітичних систем і реєстрів ДП "Реінтеграція та відновлення", не одруженого, не судимого, -

запобіжного заходу у вигляді застави у кримінальному провадженні №0000633 від 25.12.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчої відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного у кримінальному провадженні №0000633 від 25.12.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий за погодженням із прокурором просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжних захід у вигляді застави, визначивши її розмір 696 440 грн., із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого кожного вівторка об 12:00 годині, а також до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою (залежно від стадії кримінального провадження); не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); повідомляти негайно слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (залежно від стадії кримінального провадження); утримуватися від

спілкування зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та іншими особами зокрема ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 та спеціалістами, експертами (які залучалися та будуть залучатися) у кримінальному провадженні №0000633; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000633, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.12.2023р. за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 362 КК України.

Так, Верховною Радою України прийнято Закон України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» (далі - Закон), який набрав чинності 16.07.2019, завданнями якого крім іншого є захист державного статусу української мови, забезпечення застосування української мови як державної на всій території України у сферах суспільного життя, визначених цим Законом.

Положеннями ст. 9 вказаного Закону визначено перелік осіб, які зобов`язані володіти державною мовою та застосовувати її під час виконання службових обов`язків, до яких зокрема віднесено суддів.

Статтею 10 Закону передбачено, що вимоги щодо відповідного рівня володіння державною мовою особами, визначеними згаданою вище статтею Закону, встановлює Національна комісія зі стандартів державної мови (далі - Комісія).

Рівень володіння державною мовою переліченою категорією осіб, засвідчується державним сертифікатом про рівень володіння державною мовою (далі - державний сертифікат), що видається Комісією відповідно до Закону.

Відповідно до ст. 44 Закону до повноважень Комісії, як центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через міністра, який очолює центральний орган виконавчої влади у сфері освіти і науки, входить: затвердження вимог щодо рівнів володіння державною мовою особами, визначеними ч. 1 і ч. 2 ст. 9 Закону , а також порядку перевірки рівня володіння державною мовою та видачі державного сертифіката.

Крім того, до повноважень Комісії відноситься організація проведення іспитів для визначення рівня володіння державною мовою , забезпечення видачі державних сертифікатів , ведення Реєстру державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою (далі - Реєстр) та його адміністрування.

Іспит на рівень володіння державною мовою організовує та проводить Комісія. Перевірка та оцінювання результатів іспиту здійснюються апаратом Комісії, що передбачено ст. 48 Закону.

Частиною 3 згаданої вище статті Закону передбачено, що порядок проведення іспиту на рівень володіння державною мовою розробляється Комісією та затверджується Кабінетом Міністрів України.

Об`єктивність іспиту на рівень володіння державною мовою забезпечується завчасною публікацією інформації про програми, строки та порядок проведення

іспитів, дотриманням єдиних вимог до процедури його проведення, підбором завдань, незалежністю іспитових комісій, єдиними критеріями оцінювання.

Згідно ч. 10 ст. 48 Закону Комісія видає особі державний сертифікат за умови, якщо за результатами складення іспиту на рівень володіння державною мовою особа підтвердила володіння державною мовою на одному з рівнів, визначених ст. 11 Закону.

Запис про видачу державного сертифіката заноситься Комісією до Реєстру порядок ведення якого визначається Кабінетом Міністрів України не пізніше наступного дня після встановлення результатів іспиту.

Вимогами ст. 47 Закону установлено, що організаційне, інформаційно-довідкове та інше забезпечення діяльності Комісії здійснює її апарат .

На виконання вимог ст. 48 Закону постановою Кабінету Міністрів України затверджено Порядок проведення іспитів на рівень володіння державною мовою від 14.04.2021 за № 409 (далі - Порядок), яким встановлено правові та організаційні засади проведення іспитів на рівень володіння державною мовою (далі - іспит) для осіб, які зобов`язані володіти державною мовою та застосовувати її під час виконання службових обов`язків.

Пунктами 2, 47 Порядку визначено, що до проведення іспиту залучаються, у тому числі, відповідальні особи - співробітники апарату Комісії, які відповідно до покладених на них повноважень здійснюю контроль за роботою та адміністрування електронного кабінету претендента, забезпечують моніторинг стану проведення іспиту, формування та ведення реєстру державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою, беруть участь у підготовці підсумкових електронних протоколів перевірки з визначеними результатами іспиту до засідання Комісії, під час якого Комісія ухвалює рішення про рівень володіння державною мовою і надання або ненадання претендентові державного сертифіката про рівень володіння державною мовою.

Також вказаним Порядком, зокрема п. 35, передбачено, що реєстрація, складення іспиту, повідомлення результатів та отримання витягу з Реєстру державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою здійснюються через електронний кабінет претендента.

Пунктом 36 Порядку установлено, що усна та письмова частини іспиту проходять з використанням засобів інформаційно-комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою» у формі анонімного комп`ютерного онлайн-іспиту.

Письмова частина передбачає виконання тестових завдань та завдань відкритого типу (написання тексту на визначену тему), а усна - монологічне висловлювання (пункт 36 в редакції Постанови КМУ № 1126 від 27.10.2023).

Слід зазначити, що п.п. 7 та 36 Порядку у попередній редакції (до 27.10.2023) не містили посилання на інформаційно-комунікаційну систему «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою» та передбачали те, що іспит (його частини) проходять з використанням комп`ютерної техніки, хоча у той час вона фактично проводилось за допомогою такої системи та у зв`язку із чим зміст таких пунктів, згодом, викладено в іншій редакції.

Після проходження претендентом іспиту та його перевірки на підставі підсумкового електронного протоколу перевірки Комісія ухвалює рішення про

надання або ненадання претендентові державного сертифіката, що передбачено п. 40 Порядку.

Порядок ведення Реєстру державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою, затверджено постановою Кабінетом Міністрів України 02.06.2021 за № 584 (далі - Порядок ведення реєстру).

Вказаним підзаконним актом передбачено механізм формування і ведення Реєстру державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою (далі - Реєстр), процедуру внесення до нього інформації про видані та/або анульовані державні сертифікати, про рівень володіння державною мовою (далі - державні сертифікати), а також отримання інформації з нього.

Згідно п. 2. Порядку ведення реєстру відповідальною особою Комісії є - працівники апарату Комісії, до основних завдань яких належить забезпечення формування та ведення Реєстру.

Пунктом 4 Порядку ведення реєстру передбачено, що Комісія є адміністратором Реєстру, а також володільцем інформації, яка міститься в Реєстрі.

Відповідно до п. 6 Порядку ведення реєстру на адміністратора Реєстру покладено: вжиття організаційних заходів, пов`язаних із забезпеченням функціонування Реєстру; здійснення контролю за забезпеченням захисту інформації в Реєстрі згідно із законодавством; забезпечення верифікації в Реєстрі інформації, визначеної законодавством.

Також вказаний пунктом передбачено, що адміністратор Реєстру забезпечує: функціонування Реєстру; здійснення заходів із технічного і технологічного забезпечення Реєстру, формування, модернізації та супроводження його програмного забезпечення; оброблення, ведення обліку та зберігання в Реєстрі інформації; ведення в Реєстрі обліку даних про видані та/або анульовані державні сертифікати; здійснення комплексу заходів щодо захисту інформації.

Крім того, адміністратор Реєстру забезпечує ведення обліку операцій, пов`язаних з обробкою персональних даних та доступом до них із зберіганням інформації про дату, час та джерело збирання персональних даних, зміну персональних даних, перегляд персональних даних, передачу (копіювання) персональних даних, дату та час видалення або знищення персональних даних користувача Реєстру, який здійснив одну із зазначених операцій, мету та підстави зміни, перегляду передачі та видалення або знищення персональних даних.

Відповідальні особи здійснюють доступ до інформації, що міститься в Реєстрі, з використанням ідентифікаторів доступу, що передбачено п. 14 Порядку ведення реєстру.

Захист інформації, що міститься в Реєстрі, здійснюється відповідно до вимог Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах».

З огляду на положення згаданих вище Закону України та підзаконних нормативно-правових актів члени Комісії, а також працівники апарату Комісії, виконуючи покладені на них обов`язки, пов`язані із проведенням іспитів для визначення рівня володіння державною мовою, забезпеченням видачі державних сертифікатів, мають, у зв`язку із цим, доступ до електронної інформаційно-комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою» та її підсистем, у тому числі Реєстру державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою, де відповідно опрацьовують з інформацією, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп`ютерних мережах.

Зокрема установлено, що ОСОБА_5 згідно наказу Голови Комісії ОСОБА_13 від 06.04.2023 № 73-К призначено на посаду головного спеціаліста відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою Комісії з 07.04.2023 (категорія посади державної служби - «В»).

Відповідно до посадової інструкції, затвердженої 01.03.2023 Головою Комісії ОСОБА_13 , з якою ОСОБА_5 ознайомився 07.04.2023 під особистий підпис, посада головного спеціаліста відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою введена у штат Комісії задля взаємодії з уповноваженими установами (організаціями) з питань проведення іспитів на визначення рівня володіння державною мовою та здійснення організаційного забезпечення безперервної роботи інформаційної автоматизованої системи тестування.

Також, згідно посадової інструкції на головного спеціаліста відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою покладались наступні обов`язки:

- брати участь у взаємодії Комісії з уповноваженими установами (організаціями), які проводять іспити на рівень володіння державною мовою, інструкторами;

- вносити пропозиції щодо забезпечення організації та проведення іспитів для визначення рівня володіння державною мовою та/або подавати начальнику відділу пропозиції щодо призначення спеціально уповноважених державою установ (організацій), які проводять іспити;

- систематично узагальнювати інформацію стосовно стану організації та проведення іспитів для визначення рівня володіння державною мовою;

- здійснювати контроль за роботою електронного кабінету претендента, забезпечувати моніторинг стану проведення іспитів на рівень володіння державною мовою, визначати рівень володіння державною мовою та видачі (відмови у видачі) державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою;

- вести Реєстр державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою;

- готувати самостійно або разом з іншими структурними підрозділами інформаційні та аналітичні матеріали;

- надавати інформацію та готувати проекти відповідей щодо запитів фізичних і юридичних осіб;

- в межах компетенції надавати методичні рекомендації працівникам інших структурних підрозділів апарату Комісії щодо процедури організації та проведення іспитів на рівень володіння державною мовою;

- вживати в установленому законодавством порядку заходи щодо обробки і захисту персональних даних, володільцем яких є Комісія;

- забезпечувати нерозголошення в будь-який спосіб персональних даних, які було довірено або які стали відомі у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

- здійснювати інші функції, визначені законодавством та Положенням про Відділ.

Крім того, для працівників Апарату Комісії стосовно етичної поведінки розроблено пам`ятку, з якою ОСОБА_5 ознайомився під підпис.

Згідно вказаної пам`ятки працівникам Комісії додатково роз`яснювалось, що основним принципом діяльності працівників Апарату Комісії має бути доброчесність, тобто їх дії мають бути спрямовані на захист публічних інтересів та відмову від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих повноважень.

Також, у даній пам`ятці зазначено, що працівники Апарату Комісії зобов`язані: діяти виключно в інтересах держави, установи, яку вони представляють; виконувати службові повноваження та професійні обов`язки, рішення та доручення органів і осіб, яким вони підпорядковані, підзвітні або підконтрольні, сумлінно, компетентно, вчасно, результативно і відповідально; не допускати зловживань та неефективного використання власності держави, установи; утримуватись від виконання рішень чи доручень керівництва установи, якщо вони суперечать закону.

З огляду на викладене, ОСОБА_5 , будучи призначеним на вказану посаду, з урахуванням обсягу посадових обов`язків якими він був наділений у зв`язку із цим повинен був отримати доступ до інформаційно-комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою» та її підсистем, у тому числі Реєстру державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою, де відповідно повинен був працювати з інформацією, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп`ютерних мережах.

Установлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою Комісії з 07.04.2023 після завершення випробувального терміну отримав доступ до інформаційно-комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою» для виконання своїх посадових обов`язків.

Безпосередньо доступ до вказаної системи ОСОБА_5 надав заступник начальника відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою Комісії ОСОБА_15 , шляхом додавання даних щодо ОСОБА_5 до групи користувачів системи з рівнем доступу «адміністратор», за особистими ідентифікаторами (логіном та паролем) останнього - « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Установлено, що перший вхід до вказаної системи ОСОБА_5 під особистим ідентифікатором « ІНФОРМАЦІЯ_2 » здійснено під час реєстрації останнім на іспит з рівня володіння державною мовою.

Надалі, 07.04.2023 доступ останнього у згаданій системі розширено до ролі «адміністратор» у зв`язку із призначенням на посаду у Комісії та успішним проходженням іспитового терміну.

У період з 07.04.2023 по 20.12.2023 ОСОБА_5 доступ до системи не блокувався, водночас 20.12.2023 останньому призупинено такий доступ у зв`язку з проведенням Комісією службового розслідування, 31.01.2024 доступ до системи ОСОБА_5 скасовано у зв`язку із його звільненням (Наказ

№ 15-к від 30.01.2024 Голови Національної комісії зі стандартів державної мови ОСОБА_19 ).

Таким чином, ОСОБА_5 отримано доступ до інформаційно-комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою», з метою виконання покладених на нього посадових обов`язків, який останній використовував у період роботи в апаратів Комісії.

При цьому, отриманий ОСОБА_5 доступ, дозволяв йому здійснювати максимально широке коло дій у системі з огляду на присвоєну йому роль користувача (адміністратор), у тому числі здійснювати всі можливі дії щодо пошуку інформації та її видалення.

Крім того установлено, що громадянка ОСОБА_18 , обіймаючи посаду судді Червонозаводського районного суду міста Харкова, як претендентка зареєструвалася під логіном « ІНФОРМАЦІЯ_3 » на сторінці реєстрації офіційного веб-сайту Національної комісії зі стандартів національної мови за посиланням «https://exam.mova.gov.ua» шляхом створення електронного кабінету та подання заяви для складання іспиту на визначення рівня володіння державною мовою (для виконання службових обов`язків).

Надалі, 26.09.2023 ОСОБА_18 неуспішно склала іспит на рівень володіння державною мовою, оскільки загальний його результат становив 70%, що відповідає середньому рівню другого ступеня володіння державною мовою.

Рішенням Комісії «Про відмову у видачі державних сертифікатів на рівень володіння державною мовою» № 356 від 03.10.2023 ОСОБА_18 відмовлено у видачі державного сертифіката про рівень володіння державною мовою у зв`язку з недоброчесністю.

Відсутність у ОСОБА_18 сертифікату позбавляло останню можливості участі у конкурсах на зайняття посад у інших судах тощо, у зв`язку з чим їй необхідно було повторно складати іспит але не раніше ніж через 4 місяці.

За неустановлених досудовим розслідуванням обставин, в період часу з 26.09.2023 по 17.10.2023, у неустановленої особи, виник злочинний умисел на знищення (видалення) інформації з інформаційно-комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою», а саме знищення прогресу (відомостей про результати іспиту претендентки) претендентки ОСОБА_18 , що в свою чергу надало б їй можливість повторно скласти іспит та з огляду на вимоги ст. 48 Закону, не очікуючи чотири місяці для повторної здачі іспиту.

З метою реалізації злочинного умислу, невстановлена особа, розуміючи, що для цього необхідно залучити особу, яка має доступ до інформаційно - комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою», вирішила схилити до вчинення злочину ОСОБА_5 .

Так, за неустановлених обставин, невстановлена особа звернулася до ОСОБА_5 , працюючого головним спеціалістом відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою Комісії, знаючи про те що останній, у зв`язку з виконанням службових обов`язків, має доступ до інформаційно - комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою», у якій зберігаються прогреси претендентів з інформацією про результати їх іспитів на рівень володіння державною мовою з проханням видалити з даної системи відомості про результати іспиту від 26.09.2023 ОСОБА_18 , яка зареєстрована як претендентка під логіном « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

У свою чергу, ОСОБА_5 діючи умисно, всупереч своїх службових інтересів, розуміючи свої можливості (маючи доступ до системи), а також ігноруючи покладені на нього службові обов`язки, 17.10.2023 на виконання

прохання невстановленої особи, усвідомлюючи протиправність своїх дій, грубо порушуючи посадові інструкції, а також вимоги чинного законодавства, вирішивши виконати незаконне прохання та в робочий час, перебуваючи на робочому місці у приміщенні Національної комісії зі стандартів державної мови, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , цього ж дня об 11:25 год. здійснив вхід з ір-адреси « НОМЕР_1 », в іспитову систему для перегляду прогресу іспиту претендентів на визначення рівня володіння державною мовою, за допомогою особистого ідентифікатора (під іменем користувача) « ІНФОРМАЦІЯ_2 », а також авторизувавшись відповідним чином у ній.

Після чого, в даній системі ОСОБА_5 здійснив пошук прогресу іспиту претендентки ОСОБА_18 від 26.09.2023, використовуючи при цьому пошуковий ідентифікатор - « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Надалі, цього ж дня, приблизно об 11.26 год., ОСОБА_5 в два етапи вчинив несанкціоновані дії з інформацією, а саме: знищив інформацію, яка обробляється в автоматизованій системі, а саме здійснив видалення (скидання/коригування прогресу) двох блоків відомостей про результати, претендентки ОСОБА_18 , зареєстрованої під акаунтом « ІНФОРМАЦІЯ_3 », наступним шляхом: спершу увійшовши до першого блоку іспиту « НОМЕР_2 », який видалив та відразу після цього увійшовши до другого блоку іспиту «НОМЕР_3», який також видалив.

При цьому ОСОБА_5 здійснив вказані несанкціоновані дії без наявності на те відповідних законних підстав, діючи умисно та поза межами наділених повноважень, користуючись можливостями наданого йому доступу та ролі користувача у інформаційно - комунікаційній системі «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою».

Установлено, що до Комісії не надходили звернення скарги претендентки ОСОБА_18 щодо надання можливості перескласти іспит, або щодо оскарження рішення Комісії про відмову їй у видачі відповідного сертифікату. Також, Комісією не приймались будь-які рішення у цій ситуації відносно претендентки ОСОБА_18 .

Таким чином, вказані злочинні дії ОСОБА_5 , які він вчинив за попередньою змовою з іншою неустановленою особою, надали можливість ОСОБА_18 скласти повторно іспит в порушення строків щодо складання повторного іспиту, визначених ст. 48 Закону.

Вчиненням несанкціонованих дій у системі, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність свої дій, ОСОБА_5 перешкодив роботі Комісії та знищуючи інформацію щодо прогресу претендентки ОСОБА_18 , яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованій системі, комп`ютерних мережах, завадив їх нормальній роботі та опрацюванні у них інформації.

При цьому, вчинення ОСОБА_5 знищення інформації щодо складання іспиту ОСОБА_18 фактично усунули у самій іспитовій системі перешкоду щодо вчинення у ній дій, пов`язаних з реєстрацією та проходженням повторного іспиту вказаною претенденткою.

У свою чергу, ОСОБА_18 за неустановлених обставин, ще раз зареєструвалася на іспит для визначення рівня володіння державною мовою (для виконання службових обов`язків 2.0) і 24.10.2023 склала його повторно, отримавши загальний результат - 91%.

Надалі рішенням Національної комісії зі стандартів державної мови

від 02.11.2023 за № 399 «Про встановлення результатів іспиту на рівень володіння державною мовою, визначення рівня володіння державною мовою та видачу державних сертифікатів про рівень володіння державною мовою» ОСОБА_18 встановлено результати іспиту на рівень володіння державною мовою і згідно з додатком 7 визначено, що вона володіє державною мовою на рівні вільного володіння другого ступеня.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у несанкціонованому знищенні інформації, яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах, комп`ютерних мережах, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, особою, яка має право доступу до такої інформації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Крім того, установлено що громадянка ОСОБА_16 , обіймаючи посаду заступника голови Заводського районного суду міста Миколаєва, зареєструвалася, під акаунтом « ІНФОРМАЦІЯ_4 », як претендентка, на сторінці реєстрації офіційного веб-сайту ІНФОРМАЦІЯ_5 » шляхом створення електронного кабінету та подання заяви для складання іспиту на визначення рівня володіння державною мовою (для виконання службових обов`язків).

Надалі, 05.12.2023 ОСОБА_16 склала іспит на рівень володіння державною мовою, та загальний результат іспиту останньої становив 66%, за результатами якого визначено, що остання володіє державною мовою на середньому рівні другого ступеня, що відповідно позбавляло останню можливості участі у конкурсах на зайняття посад у інших судах тощо, у зв`язку з чим їй необхідно було повторно складати іспит.

У подальшому, у невстановленої слідством особи, за неустановлених обставин, в період часу з 05.12.2023 по 13.12.2023, виник злочинний умисел на знищення (видалення) інформації з інформаційно-комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою», а саме знищення прогресу претендентки ОСОБА_16 (відомостей про результати іспиту претендентки), що в свою чергу надало б їй можливість повторно скласти іспит та, з огляду на вимоги ст. 48 Закону, не очікуючи чотири місяці для повторної здачі іспиту.

З метою реалізації злочинного умислу, невстановлена особа, розуміючи, що для цього потрібна особа, яка має доступ до інформаційно - комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою», вирішила схилити до вчинення злочину ОСОБА_5 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочини умисел, у невстановлений слідством час та місці, невстановлена особа звернулася до ОСОБА_5 , який працює головним спеціалістом відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою Комісії, знаючи про те що останній, у зв`язку з виконанням службових обов`язків, має доступ до інформаційно - комунікаційної системи «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою», у якій зберігаються прогреси претендентів з інформацією про результати їх іспитів на рівень володіння державною мовою, з проханням видалити з даної системи відомості про результати іспиту від 05.12.2023 ОСОБА_16 , яка зареєстрована в системі як претендентка під акаунтом « ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

У свою чергу, ОСОБА_5 , діючи умисно, всупереч свої службових обов`язків, розуміючи свої можливості (маючи доступ до системи), 13.12.2023, на виконання прохання невстановленої особи, усвідомлюючи протиправність своїх дій, грубо порушуючи посадові інструкції, а також вимоги чинного законодавства, повторно вирішивши виконати незаконне прохання та перебуваючи поза робочим місцем, близько 21.00 год., здійснив вхід з ір-адреси « НОМЕР_1 » (яка не належить Національній комісії зі стандартів державної мови) в Іспитову систему для перегляду прогресу іспиту претендентів на визначення рівня володіння державною мовою, за допомогою особистого ідентифікатора (під іменем користувача) « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Після цього, в даній системі здійснив пошук прогресу претендентки ОСОБА_16 щодо визначення рівня володіння державною мовою за 05.12.2023 та переглянув по черзі два блока в прогресі (тестування та монолог).

У подальшому, продовжуючи протиправні дії, використовуючи своє службове становище о 21.03 год., повторно, несанкціоновано знищив інформацію, яка оброблюється в автоматизованій системі, а саме здійснив видалення (скидання/коригування прогресу) відомостей про результати іспиту від 05.12.2023, які складалися з двох блоків (тестування та

монолог) претендентки ОСОБА_16 , зареєстрованої під акаунтом « ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

Також установлено, що 07.12.2023 ОСОБА_16 звернулась до Комісії зі скаргою щодо оскарження результатів іспиту.

Вказану скаргу доручено для розгляду головному спеціалісту відділу стандартів державної мови та забезпечення оцінювання рівня володіння державною мовою Комісії ОСОБА_20 , яка перевіряючи доводи викладені у ній, 12.12.2023 переглядала у системі результати складеного ОСОБА_16 іспиту щодо володіння державною мовою 05.12.203.

На той час у системі містились відомості, що ОСОБА_16 за результатами складеного іспиту володіє державною мовою на середньому рівні другого ступеня так як загальний результат її іспиту становив 66%, та те, що їй видано сертифікат 13.12.2023.

У той же час, 13.12.2023 ОСОБА_20 виявила відсутність таких даних у системі.

За результатами розгляду згаданої скарги ОСОБА_16 рішенням Комісії №1 від 05.01.2024 її допущено до складання іспиту на рівень володіння державною мовою.

Таким чином, ОСОБА_5 вчиненням несанкціонованих дій у системі, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність свої дій перешкодив роботі Комісії та, знищуючи інформацію щодо прогресу претендентки ОСОБА_16 , яка оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованій системі, комп`ютерних мережах завадив їх нормальній роботі та опрацюванні у них інформації.

За вказаним фактом у Комісії розпочато службове розслідування за результатами (акт від 18.01.2024) якого констатовано, що відомості у системі «Іспитова система для визначення рівня володіння державною мовою» відносно претендентки ОСОБА_16 видалені з «ключа доступу», який оформлений та за допомогою якого у системі працює працівник Комісії ОСОБА_5 без наявності на те законних підстав.

Слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу Київсбької міської проуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000633 від 13 березня 2024 року повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України, раніше не судимому, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Орган досудового розслідування дотримується позиції того, що обставини оголошеної ОСОБА_5 підозри доведені в повній мірі належними та допустимими доказами, зібраними в рамках даного досудового розслідування кримінального провадження. Ризики, які полягають у переховуванні від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню в інший спосіб, вчинити інше кримінальне правопорушення, наявні, логічні та доведені матеріалами кримінального провадження, а інші запобіжні заходи, ніж застава, не здатні забезпечити належну процесуально поведінку підозрюваного, оскільки в органу досудового розслідування є логічні та достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені п.п. 1, 2, 3, 4,5 ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі на підставі обставин, викладених в останньому.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив в повному обсязі, просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього. Разом з тим, заявлено клопотання про залишення клопотання про застосування запобіжного заходу без розгляду, оскільки його розгляд не відноситься до юрисдикції Голосіївського районного суду м. Києва, оскільки орган досудового розслідування не знаходиться в Голосіївському районі м. Києва.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку захисника, проти задоволення клопотання заперечував.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Щодо тверджень захисника щодо непідсудності розгляду клопотання Голосіївським районним судом міста Києва.

У відповідності до визначення термінів, що містяться в статті 3 КПК України, кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії, у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно вимог ч. 1 ст. 184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах

територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання.

Для визначення того, до якого місцевого суду може бути подано клопотання в межах досудового розслідування, ключове значення мають дві підстави: 1) територіальна юрисдикція місцевого суду; 2) місцезнаходження органу досудового розслідування в межах територіальної юрисдикції місцевого суду.

З клопотання та його матеріалів вбачається, що слідчим управлінням Головного управління у м. Києві Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000633, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.12.2023р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 362 КК України.

Згідно наказу начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві Національної поліції України №765 від 18.04.2023р. визначено місця постійної дислокації слідчого управління Головного управління Національної полції у м. Києві в адміністративних будівлях, що розташовані за адресами, в тому числі, і м. Київ, вул. Антоновича, 114, Голосіївський район м. Києва .

Таким чином, у даному випадку органом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000633 від 25.12.2023 р. є слідчий відділ розслідування особливо тяжких злочині слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві місцезнаходження слідчого управління якого є, в тому числі, м. Київ, вул. Антоновича, 114 , що територіального відноситься до Голосіївського районного суду міста Києва, а тому слідчий суддя вважає безпідставними доводи адвоката про те, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою подане до неналежного суду.

Так, з матеріалів клопотання встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного правління Національної поліції у м. Києва перебуває досудове розслідування кримінального провадження № 0000633 від 25.12.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 3 ст. 362 КК України.

Слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу Київсбької міської проуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000633 від 13 березня 2024 року повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України, раніше не судимому, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, обґрунтовується доказами, які зібрані у провадженні, та долученими до матеріалів клопотання.

Статтею 132 КПК встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття «обґрунтованої підозри», слідчий суддя, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, керується усталеною практикою ЄСПЛ, згідно з якою обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. пунктом 175; рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). Водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Отже, описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими органом досудового розслідування матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді підстави дійти висновку про можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України, що виправдовує застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Щодо ризику переховування у зв`язку із суворістю санкції статті, за якою він підозрюється, слідчий суддя вважає, що ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Так, підозрюваний ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, має зареєстроване місце проживання в АДРЕСА_1 , офіційно працевлаштований.

Жодного фактичного доказу в підтвердження існування ризику переховування ОСОБА_5 прокурором не надано, а тому слідчий суддя вважає не вірогідним переховування підозрюваного від органу досудового розслідування.

Стосовно ризику того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, то, на думку суду, він є вірогідним та можливим, з урахуванням доводів прокурора про те, що на даний час органом досудового розслідування здійснюються слідчі та розшукові дії з метою здійснення документування злочинної діяльнсоті інших осіб, а також не відшуканням певних речей та документів органом досудового розслідування під час проведення вже слідчих (розшукових) дій.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, а тому вказаний ризик є імовірним.

Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя зазначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити.

Органом досудового розслідування не доведено, якими саме діями підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню в інший спосіб.

Ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення прокурором також не доведено. Разом з тим, слідчий суддя при цьому зауважує, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимим не був.

Зазначені обставини у своїй сукупності, дають підстави вважати, що незважаючи на той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, однак має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки,

свідчить про те, що більш м`які запобіжні заходи можуть бути достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя вважає, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, більше того розмір якої належним чином необгрунтований прокурором, не підлягає до задоволення.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК України).

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначені розміру застави слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких родичів; встановлені ризики, передбачені статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

У клопотанні сторона обвинувачення просить визначити підозрюваному заставу в розмірі 696 440 грн. тобто, в розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з огляду на те, що застосування до ОСОБА_5 застави в меншому розмірі не здатне забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти існуючим ризикам.

Зважаючи на матеріали клопотання та обставини вчинення кримінального правопорушення застава в розмірі 696440 грн. є завідомо непомірною для підозрюваного та у випадку її застосування однозначно не буде внесенна ОСОБА_5 , що, крім того, підтверджують докази, надані стороною захисту.

Згідно з ч. 5 ст. 194 КПК слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, може зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених судом; 5) не відвідувати місця, визначені судом; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

Враховуючи вищевикладене, для запобігання встановленим слідчим суддею ризикам, на підозрюваного ОСОБА_5 слід покласти процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено.

Долучені до клопотання докази містять дані щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого діяння та частково підтверджують ризики, при цьому у своїй сукупності це не може свідчити про наявність підстав для застосування до підозрюваної такого запобіжного заходу, як застава у визначеному органом досудового розслідування розмірі. Отже, слідчий суддя, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, не знайшов підстав для задоволення клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені частиною п`ятою ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 186, 194-196, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання залишити без задоволення.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 травня 2024 року включно.

3. Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати житло за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період доби з 00год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. наступної доби.

4. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого кожного вівторка об 12:00 годині, а також до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою (залежно

від стадії кримінального провадження);

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно

від стадії кримінального провадження);

- повідомляти негайно слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (залежно від стадії кримінального провадження);

- утримуватися від спілкування зі свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та іншими особами зокрема ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 та спеціалістами, експертами (які залучалися та будуть залучатися) у кримінальному провадженні №0000633;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5. Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло до цієї особи АДРЕСА_1 , вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

6. Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

7. Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби передати для виконання органу Управління поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

8. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

9. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

10. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

Слідчий суддя ОСОБА_1