Справа № 461/3585/23
Провадження № 1-кс/461/1205/24
УХВАЛА
28.02.2024 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
Відповідно до клопотання ОСОБА_4 підозрюється у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них (службовій недбалості), що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
11 грудня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України ОСОБА_4 .
Прокурор у клопотанін зазначає, що внаслідок особливої складності кримінального провадження, неможливо закінчити досудове розслідування у двох місячний строк, а тому у відповідності до параграфу 4 глави 24 КПК України, з метою виконання завдань кримінального провадження, а також вимог ст. 9 КПК України щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального правопорушення, надання їм належної правової оцінки та забезпечення прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень слідчим суддею Галицького районного суду м. Львова продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто до 11 червня 2024 року включно.
У зв`язку з викладеним, а також з огляду на необхідність забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, оцінюючи особу підозрюваного та вчинене ним кримінальне правопорушення, його значну суспільну небезпеку, а також на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, вбачається необхідність у продовженні застосування запобіжного заходу у домашнього арешту.
06.02.2024 слідчим суддею Галицького районного суду м. Львова продовжено строк досудового розслідування до шести місяців місяців, тобто до 11.06.2024 включно, а тому виникла необхідність у продовженні строку дії обов`язків підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Прокурор вказує, що продовження дії запобіжного заходу та виконання процесуальних обов`язків ОСОБА_4 є необхідним для забезпечення виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, а саме, щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Тому просить клопотання задовольнити.
Підозрюваний та захисник у судове засідання не з`явилися, належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Подали заяви про розгляд клопотання у їх вісутності. Захисник подав заперечення проти клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу. Вказав, що ризики, які встановлені слідчим суддею, зменшились, зокрема ризики впливу на свідків, знищення документів відсутні. Окрім того, вказав, що прокурор звернувся з клопотанням про продовження запобіжного заходу, а саме: домашнього арешту з 22.00 год. до 06.00 год., який не застосовувався до ОСОБА_4 . Тому просить відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
ОСОБА_4 , підозрюється у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них (службовій недбалості), що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
11 грудня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Львів, українцю, громадянину України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, а саме у службовій недбалості, тобто у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки.
При цьому, поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: - розпорядженням голови Солонківської сільської ради № 91-13 від 11.11.2021 відповідно до якого ОСОБА_4 прийнятий на посаду інспектора юридичного відділу Солонківської сільської ради з 12.11.2021 за сумісництвом на умовах неповного робочого дня та призначений уповноваженою особою на організацію та проведення процедури закупівлі, відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі».
- посадовою інструкцією інспектора юридичного відділу Солонківської сільської ради, затвердженої сільським головою Солонківської сільської ради ОСОБА_5 ,
- довідкою спеціаліста управління Західного офісу Держаудислужби, про проведення перевірки з питань дотримання вимог законодавства під час проведення закупівлі комплекиів уніформ з напівчеревиками тактичними та комплектів уніформ з черевиками тактичними Солонківською сільською радою Львівського району Львівської області, що призвело до матеріальної шкоди на суму 15 090 810,00 грн.;
- висновком судової товарознавчої експертизи № 637/23-22 від 19.09.2023, в ході якої встановлено ринкову вартість «Комплекту уніформи з напівчеревиками тактичними» та «Комплекту уніформи з черевиками тактичними»;
- висновком судово-економічної експертизи № 5209-Е від 26.12.2023, в ході якої підтверджено збитки завданій Солонківській сільській раді.
Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, суд вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими. Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 .
Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28.12.2024 року щодо підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід - домашній арешт строком на два місяці. Покладено на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки:
- прибувати до слідчого в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожним викликом;
- не відлучатися з місця проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду, з 00:00 год. до 06:00 год. наступного дня;
- утримуватись від спілкування з свідками, експертами чи іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі наявності таких.
06.02.2024 слідчим суддею Галицького районного суду м. Львова продовжено строк досудового розслідування до шести місяців місяців, тобто до 11.06.2024 включно.
Ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які слугували підставою для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, не змінились та не зменшились.
Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду), підтверджується тим, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки у разі визнання винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого, що може стимулювати підозрюваного до втечі. Останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину. Прокурор довів слідчому судді, що ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності та призначення вищевказаного покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.
При цьому, слідчий суддя враховує позицію Європейського Суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», зокрема те, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів.
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення «Бекчиєв проти Молдови»).
На підтвердження наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на учасників кримінального провадження з метою створення собі алібі щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення враховується те, що на даний час в рамках кримінального провадження не допитано, з врахуванням усіх зібраних доказів, свідків, покази яких будуть мати важливе значення для встановлення істини у справі;
Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.3 ст.176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення. Ризики, передбачені статтею 177 КПК України, прокурором доведені. Проте, суд враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 не переховувався від органу досудового розслідування, належним чином виконує покладені на нього обов`язки. Тому прокурор не довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Таке рішення на думку суду узгоджується зі сталою практикою Європейського суду з прав людини, оскільки небезпека ухилення від правосуддя не може вимірюватися тільки залежно від суворості можливого покарання; вона повинна визначатися з урахуванням ряду інших релевантних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки ухилення від правосуддя, або зробити її настільки незначною ,що це не може служити виправданням утримання під вартою (рішення ЄСПЛ від 28 січня 1993 року у справі W. проти Швейцарії).
З врахуванням вищезазначеного, суд вважає необхідним на підставі ч.4 ст.194 КПК України застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
На думку суду, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання забезпечить виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись ст.ст. 369, 376 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , більш мякий запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Львова, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на строк до 26.04.2024 року наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожним викликом;
- не відлучатися з Львівської області, без дозволу слідчого в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду;
- утримуватись від спілкування з свідками, експертами чи іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Зазначені обов`язки покласти на строк до 26.04.2024 року.
У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_3 .
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1