Справа № 283/2050/17
Провадження №1-кс/283/144/2024
У Х В А Л А

20 березня 2024 року м. Малин

Малинський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_5 , про відвід головуючого судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000235 від 28.03.2016,

ВСТАНОВИВ:

19.03.2024 адвокат ОСОБА_3 звернувся до Малинського районного суду Житомирської області із заявою про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження, внесеного в ЄРДР 28.03.2016 за № 0000235, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Заява про відвід мотивована тим, що суддя ОСОБА_6 під час розгляду кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 допускає порушення вимог ст. 321 КПК України, що виразилось у безпідставних відмовах в задоволенні клопотань сторони захисту, направлених на повне і всебічне дослідження всіх обставин, що мають значення для провадження, тобто, порушує вимогу закону про забезпечення захиснику умов для виконання функціональних прав і обов`язків. Так, головуючий безпідставно відмовив в задоволенні клопотань: про доручення органу досудового розслідування встановити осіб, які надавали медичну допомогу потерпілому ОСОБА_7 і обвинуваченій Грумент ОСОБА_8 на місці ДТП, про допит судового експерта ОСОБА_9 з приводу його висновків у судово-медичних експертизах №44 від 06.07.2016 і №57 від 04.04.2017. На думку захисника, така поведінка судді під час розгляду кримінального провадження, свідчить про те, що головуючий в судовому засіданні виступає проти збору доказів, які можуть бути враховані під час проведення комплексної комісійної транспортно-трасологічної і судово-медичної експертизи. Таким чином, адвокат вважає, що суддя ОСОБА_6 підлягає відводу від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу України, оскільки на думку захисника, такі процесуальні рішення свідчать про упередженість судді, що виключає можливість участі його у провадженні на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

У судовому засіданні заявник адвокат ОСОБА_3 заяву про відвід судді ОСОБА_6 підтримав, просив задовольнити, з підстав зазначених у заяві. Крім того, додав, що досудове розслідування у кримінальному провадженні проведено неповно та односторонньо, не було перевірено ряд обставин щодо отримання учасниками ДТП тілесних ушкоджень. Кримінальне провадження триває вже декілька років, однак головуючий суддя в порушення ст. 2 КПК України не вчиняє дій щодо встановлення та дослідження всіх обставин.

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що підстав для відводу головуючого судді немає.

Ознайомившись із доводами заяви, вислухавши позиції адвоката та прокурора, суд вирішує заяву, виходячи з наступного.

Згідно з ч.2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-76 КПК України, слідчому судді, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.75 КПК України суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності обставин, що викликають сумнів у його неупередженості. За своїм змістом заява подана, зокрема, з цієї підстави.

Частиною 1 ст. 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Суб`єктивний критерій це оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі. Відповідно до практики ЄСПЛ особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані. Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави (факти) вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Будь яких доказів, які б давали суду можливість перевірити наявність фактів безсторонності судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_5 адвокатом не надано.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду.

Судом встановлено, що кримінальне провадження №0000235 від 28.03.2016 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України по обвинуваченню ОСОБА_5 перебуває на розгляді судді ОСОБА_6 вже тривалий час: з 02.11.2017, судовий розгляд розпочато у 2018 році. Адвокат у заяві зазначає, що відмова у встановленні свідків у кримінальному провадженні у формі ухвали судді датована 02.08.2023.

Із заявою про відвід судді адвокат звернувся лише 19.03.2024, без наведення у заяві підстави для звернення на даній стадії судового розгляду кримінального провадження, що, на думку суду, може свідчити про намагання сторони захисту шляхом зміни складу суду, розпочати розгляд кримінального провадження спочатку, затягнувши таким чином строки розгляду провадження та ухвалення судового рішення за його наслідками.

Мотиви, якими захисник обґрунтовує заявлення відводу, є незгода захисника з процесуальними рішеннями судді, ухваленими під час розгляду кримінального провадження.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення. У рішеннях ЄСПЛ склалась стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Незгода сторони кримінального провадження з процесуальним рішенням судді не свідчить про упередженість останнього та не є підставою для відводу.

Таким чином всі наведені обґрунтування щодо упередженості судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000235 від 28.03.2016, суд вважає такими, що носять характер оціночного судження, а, отже, не свідчать про упередженість судді.

На підставі викладеного, заява задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000235 від 28.03.2016 (справа №283/2050/17) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1