ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

м. Фастів Київська область 06 травня 2024 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

з участю серетаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000105 від 01.05.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Перевірив надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах,

ВСТАНОВИВ:

02.05.2024 року до Фастівського міськрайонного суду надійшло клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СД Фастівського РУП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000105 від 01.05.2024 року, правова кваліфікація за ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 30.04.2024 року до чергової частини Фастівського РУП ГУ НП в Київській області з лінії "102" надійшло повідомлення про те, що 30.04.2024 близько о 12 год. 21 хв. на річці «Унава» неподалік вулиці Лебедина у м. Фастів, Київської області, здійснюється незаконне заняття рибним добувним промислом. По прибуттю на місце події було встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож.: АДРЕСА_1 , без належного дозволу, у заборонений час, використовуючи заборонені знаряддя лову, а саме сітка «Павук», здійснив незаконний вилов риби.

30.04.2024 року під час проведення огляду місця події, а саме на річці «Унава» неподалік АДРЕСА_2 , де в ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено: риболовну сітку «Павук» з чотирма дерев`яними дугами, дерев`яним тримачем (жердиною), металевою хрестовиною та сітка до неї 2х2 метри, вічко 5 мм; екземпляри риб: карась сріблястий в кількості 7 штук, плітка в кількості 3 штук.

Постановою дізнавача в кримінальному провадженні від 01.05.2024 року, вилучені речі було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000105 від 01.05.2024 року.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є арешт майна у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Частина друга ст.170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення в тому числі збереження речових доказів.

В даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього кодексу.

У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно можливості володіти, користуватися та розпоряджатися даним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги те, що дане майно, яке було вилучено, може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та може бути використано, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає клопотання підлягає задоволенню.

Незастосування заборони на дане майно може призвести до зникнення, втрати відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, тому є необхідність накладення арешту на вищевказане майно.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Накласти арешт на виявлену та вилучену 30.04.2024 року під час проведення огляду місця події, а саме на річці «Унава» неподалік вулиці Лебедина у м. Фастів, Київської області риболовну сітку «Павук» з чотирма дерев`яними дугами, дерев`яним тримачем (жердиною), металевою хрестовиною та сітка до неї 2х2 метри, вічко 5 мм., яка є власністю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони розпорядження, користування, відчуження.

Копію ухвали направити до СД Фастівського РУП ГУНП в Київській області для негайного виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1