Провадження №: 1-р/755/8/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" травня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 13 грудня 2023 року, у скарзі ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

за участю учасників кримінального правопорушення:

особи, яка подала заяву ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з вищевказаною заявою, мотивуючи її тим, що вказане судове рішення є незрозумілим, оскільки резолютивна частина ухвали не містить уточнення опису заяви ОСОБА_3 від 15.11.2023 року /журнал ЄО №55635/, тобто відсутній текст про вчинення кримінального правопорушення за ст.366 КК України, що вплинуло на рішення прокурора про відмову у задоволенні клопотання про зміну правової кваліфікації кримінального правопорушення з ч.1 ст.358 на ч.1 ст.366 КК України, у зв`язку з чим ухвала є незрозумілою.

У судовому засіданні ОСОБА_3 заяву підтримав, просив її задовольнити.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали скарги, заяву ОСОБА_3 із доданими до неї документами про роз`яснення судового рішення, прийшов до наступного.

Як убачається із матеріалів скарги, 13 грудня 2023 року слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва постановлено ухвалу, згідно якої було задоволено скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та як наслідок зобов`язано слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві або уповноважену особу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві виконати вимоги передбачені ст.214 КПК України, за заявою ОСОБА_3 від 15.11.2023 року /журнал ЄО №55635/.

У той же час, відповідно до вимог ч.1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Необхідність роз?яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, в тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

Отже, роз?яснення судового рішення - це викладення його у більш зрозумілій формі, при цьому суд зобов?язаний викласти більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які були предметом судового розгляду.

Під час роз?яснення судового рішення не може ставитися питання про зміну рішення, про внесення до нього нових даних або про роз?яснення мотивів прийняття рішення.

Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз?яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз?ясненні рішення.

Так, згідно ч.1 ст.25 КПК України, прокурор, слідчий, дізнавач зобов?язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Також, положення ч.1 ст.214 КПК зобов`язують слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки - для злочинів з матеріальним складом.

Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Виклад фактичних обставин справи - це формулювання фактичного складу діяння, тобто конкретний опис поведінки особи й інших юридичних фактів, які встановлено (процесуально доведено), які мають кримінально-правове значення та в системному поєднанні утворюють фактичний склад злочину.

Формула кваліфікації - це сукупність буквених (літерних) і цифрових позначень, які вказують на кримінально-правові норми (статті, їх частини та пункти), що підлягають застосуванню. Вона дає відповідь на запитання: чи має діяння склад злочину і якою саме статтею кримінального закону він передбачений.

Значення формули кваліфікації полягає в тому, що за її допомогою можна здійснити стисле й точне посилання на закон про кримінальну відповідальність.

Юридичне формулювання обвинувачення - це, за суттю, юридична «розшифровка» і конкретизація формули кваліфікації. Іншими словами, це словесне посилання на ті кримінально-правові норми, які відображені у формулі кваліфікації; юридичні формулювання, що містяться у нормах кримінального закону, який встановлює відповідальність за вчинене посягання. У процесуальних документах, в яких закріплюється результат кваліфікації злочинів, відображається сутність обвинувачення, пред`явленого особі, тобто, вказується, у скоєнні якого злочину обвинувачується особа. Юридичне формулювання обвинувачення описується словами та за допомогою формули кваліфікації.

У той же час, попередня кваліфікація є однією із складових відомостей, які слідчий, прокурор, дізнавач вносить до ЄРДР. У разі наявності підстав, що зумовлюють зміну кваліфікації на стадії досудового слідства, може мати місце доповнення та зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, а вчиненому діянню буде надана правильна кваліфікація.

Отже, правова кваліфікація дій особи визначається саме слідчим, який відповідно до частини 5 статті 40 КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, виходячи із фактичних обставин, які дійсно свідчать про ознаки певного складу кримінального правопорушення.

Слідчий суддя під час розгляду скарги на дії /бездіяльність/ слідчого не встановлює обставин можливого кримінального правопорушення, не здійснює його попередньої кваліфікації та не визначає конкретних відомостей, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, ухвала слідчого судді постановлена на підставі вимог ст.ст.369-372 КПК України, є зрозумілою, будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння, не містить, а поставлені в заяві питання стосуються роз?яснення положень КПК України, що не відноситься до повноважень слідчого судді і предмету судового розгляду в порядку ст.380 КПК України, а тому підстави для роз?яснення ухвали слідчого судді від 13 грудня 2023 року відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст.380 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 13 грудня 2023 року, у скарзі ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: