Справа № 638/9406/24
Провадження № 1-кс/638/1916/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова клопотання заступника начальника ХРУП №3 ГУНП в Харківській області начальника слідчого відділу майора поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001117 від 24.05.2024 року стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Воронезької області, громадянина України, одруженого, осіб на утриманні не має, із неповною вищою освітою, пенсіонера, не працевлаштованого, який проживає за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в:

До Дзержинського районного суду м.Харкова надійшло клопотання слідчого за погодженням з прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що у провадженні СВ Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001117 від 24.05.2024 за ознаками кримінального правопорушеннязлочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.05.2024 приблизно о 23 год. 47 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував разом з ОСОБА_8 , за адресою свого проживання: АДРЕСА_1 , де вони вживали алкогольні напої. Під час спільного проведення дозвілля у ОСОБА_5 раптово виник умисел спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 .. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_8 з боку спини, коли той вийшов з приміщення будинку на відкриту ділянку місцевості, яка розташована навпроти зазначеної адреси, збираючись їхати додому і усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання наслідків у вигляді смерті, використовуючи фактор раптовості, зненацька, здійснив один постріл зі зброї в життєво важливий орган, а саме в область обличчя ОСОБА_8 . Після того, як потерпілий впав на асфальт, ОСОБА_5 користуючись тим, що ОСОБА_8 не може чинити опір його злочинним діям, продовжив наносити удари ногами по різним частинам тіла останнього, кількістю не менше двох, але не довів свій злочинний умисел до кінця.

В результаті злочинних дій ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_8 , відповідно до довідки з КНП «МКЛШНМД ім. проф. О.І.Мещанінова» ХМР, спричинені наступні тілесні ушкодження: ЗЧМТ, забій головного мозку, контузійне вогнище лівої лобної частки, пластинчастий субдуральний крововилив на рівні конвекситальних відділів лівої лобної частки, забійна рана шкіри обох повік, проникаюче склеральне поранення з випадінням внутрішніх оболонок лівого ока.

24.05.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , затримано у порядку ст.208 КПК України.

24.05.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме закінчений замах на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство).

Також слідчий зазначає, що метою і підставами застосування запобіжного заходу, згідно з п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Прокурор, слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання з підстав, викладених у ньому.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання. Зокрема посилались на необґрунтованість заявлених ризиків. При цьому не заперечували проти обґрунтованості пред`явленої підозри. Просили обрати домашній арешт або визначити розмір застави у разі застосування тримання під вартою.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Крім того, п.4 ч.2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, встановлено, що СВ Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001117 від 24.05.2024 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

З Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001117 вбачається, що 23.05.2024 приблизно о 23 год. 47 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував разом з ОСОБА_8 за адресою свого проживання АДРЕСА_1 , де вони вживали алкогольні напої. Під час спільного проведення дозвілля у ОСОБА_5 раптово виник умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 .. Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_8 з боку спини, коли той вийшов з приміщення будинку на відкриту ділянку місцевості, яка розташована навпроти зазначеної адреси, збираючись їхати додому і усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання наслідків у вигляді смерті, використовуючи фактор раптовості, зненацька, здійснив один постріл зі зброї в життєво важливий орган, а саме в область обличчя ОСОБА_8 .. Після того, як потерпілий впав на асфальт, ОСОБА_5 , користуючись тим, що ОСОБА_8 не може чинити опір його злочинним діям, продовжив наносити удари ногами по різним частинам тіла останнього, кількість не менше двох, але не довів свій злочинний умисел до кінця. В результаті злочинних дій ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_8 відповідно до довідки з КНП «МКЛШНМД ім.проф.О.І.Мещанінова» ХМР спричинені наступні тілесні ушкодження: ЗЧМТ, забій головного мозку, контузійне вогнище лівої лобної частки, пластинчастий субдуральний крововилив на рівні конвекситальних відділів лівої лобної частки, забійна рана шкіри обох повік, проникаюче склеральне поранення з випадінням внутрішніх оболонок лівого ока..

24 травня 2024 року о 15 годині 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , затримано у порядку ст.208 КПК України.

24 травня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме закінчений замах на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство).

24 травня 2024 року ОСОБА_5 та його захисник отримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Надані стороною кримінального провадження докази свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий суддя також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: у разі перебування підозрюваного на волі він може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, вважаю за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, яке є особливо тяжким злочином. Санкція вказаної статті передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а отже очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховування від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 ..

При цьому, встановлено, що ОСОБА_5 є пенсіонером та за віком не підлягає мобілізації, з 2022 року разом зі своєю дружиною проживають у Республіці Туреччина. Дружина ОСОБА_5 має громадянство Сполучених Штатів Америки. Наразі діти ОСОБА_5 проживають за кордоном. Зазначені факти свідчать про відсутність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків на території України та реальну можливість покинути її територію.

Крім того, слідчий суддя також враховує, що на даний час не всі ділянки державного кордону України контролюються українською владою, а тому, на переконання суду, останній може зокрема незаконно перетнути державний кордон України з метою уникнення кримінальної відповідальності, тому альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного.

Також слідчий суддя вважає обґрунтованим ризик того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на потерпілого у даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому слідчий суддя вважає встановленими ризики, передбачені п.п. 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

При розгляді даного клопотання слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 раніше не судимий, з неповною вищою освітою, одружений, осіб на утриманні не має, не працевлаштований, є пенсіонером, має ряд захворювань, проживає за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 .

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Враховуючи існування вищезазначених ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним у злочині, у вчиненні якого підозрюється; враховуючи особу підозрюваного, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому обирає для нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому слідчий суддя не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку приходжу до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків та прийнятих рішень у справі.

Даних щодо об`єктивної неможливості застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я підозрюваного слідчому судді не надано.

Згідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.

З огляду на викладене, суд вважає необхідним не визначати розмір застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 206, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання заступника начальника ХРУП №3 ГУНП в Харківській області начальника слідчого відділу майора поліції ОСОБА_7 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком на 60 (шістдесят) днів до 15 години 00 хвилин 22 липня 2024 року та рахувати строк з моменту фактичного затримання - з 15 години 00 хвилин 24 травня 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1