Справа № 932/1962/24
Провадження № 1-кс/932/632/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Костянтинівка Донецької області, неодруженого, утриманців не маючого, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного за ч.4 ст.185 КК України,

в межах кримінального провадження №00003232 від 03.03.2024, -

В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що 03.03.2024, близько 16:00 год., ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні магазину №277 ТОВ «Сільпо-Фуд» за адресою: м. Дніпро, вул. Андрія Фабра, 7, діючи таємно, в умовах воєнного стану, викрав шоколад на загальну суму 822,41 грн.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.4 ст.185 КК України та щодо нього існують ризики, що передбачені пунктами 1 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави в мінімальному розмірі та покладення обов`язків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, навела пояснення, аналогічні фабулі клопотання.

Підозрюваний відмовився давати пояснення з приводу підозри.

Підозрюваний назвав свої анкетні дані як ОСОБА_4 . Проте пізніше зазначив що він не ОСОБА_4 , хто він не пам`ятає, на питання звідки йому відомі анкетні дані ОСОБА_4 не відповів.

Просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Захисник вказала що особу підозрюваного не ідентифіковано, суму викраденого майна не встановлено. Просила відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, заперечення підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру, 03.03.2024, за №00003232, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

04.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.185 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у таємному викраденні чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану.

На підтвердження обґрунтованості підозри слідчим надано: протоколи допиту свідків - працівників потерпілого, які затримали підозрюваного після вчинення крадіжки; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, за якими свідки впізнали підозрюваного; протокол затримання підозрюваного безпосередньо після вчинення крадіжки; протокол огляду місця події за яким біля підозрюваного виявлено викрадений товар; довідкою потерпілого про вартість викраденого майна.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України є обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування, на цьому етапі досудового розслідування, є вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінальних правопорушень, що йому інкримінуються.

Заперечення сторони захисту про відсутність ідентифікації підозрюваного та про не визначення вартості викраденого не беруться до уваги.

Так підозрюваний чітко вказав, що він ОСОБА_4 , назвав всі анкетні дані. Крім того, про його затримання повідомлено матір ОСОБА_7 . Заперечувати особу підозрюваний почав пізніше, після зауважень із цього приводу захисника. При цьому підозрюваний не зміг пояснити джерело обізнаності із анкетними даними ОСОБА_4 .

Вважаю, що наведені заперечення є спробою уникнути кримінальної відповідальності. При цьому, цілком ймовірно, що такі заперечення «нав`язані» захисником.

На підтвердження вартості викраденого майна прокурором надано документи ТОВ «Сільпо-Фуд», що є достатнім на початковій стадії досудового розслідування.

Звертаю увагу, що підозрюваним не наведено жодної версії події, яка б пояснювала наявність у нього товару, а також обставин, що б заперечували версію сторони обвинувачення.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Враховуючи санкцію ч.4 ст.185 КК України та приписи ст.183 КПК України, щодо підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду тримання під вартою.

При вирішенні питання щодо виду запобіжного заходу, виходжу із: тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному - позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років; віку та стану здоров`я підозрюваного, які не перешкоджають реалізації ризиків; відсутності соціальних зв`язків підозрюваного; відсутність у підозрюваного місця роботи (зворотного стороною захисту не доведено); перебування на розгляді у судах двох обвинувальних актів щодо підозрюваного за крадіжку та замах на крадіжку; позицію підозрюваного під час судового засідання, який намагався ввести в оману слідчого судді, що своєї особи (що може свідчити про намір уникнути кримінальної відповідальності).

Проаналізувавши наведене вважаю доведеними ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Враховуючи вищевказане, а також зважаючи на те, що підозрюваним не вказано жодних доводів, які б вказували на можливість та достатність застосування до нього більш мікших запобіжних заходів, приходжу до висновку, що перебування підозрюваного під вартою, на даному етапі розслідування, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності, та не буде свавільним.

При цьому визначаю заставу в мінімально можливому розмірі та покладаю на підозрюваного обов`язки, яких він зобов`язаний дотримуватися в разі внесення застави.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого задовільнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати з 17:17 год. 03.03.2024.

Визначити заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 60 560 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися з м. Дніпра без дозволу слідчого, прокурора чи суду.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали встановити до 30.04.2024.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 08.03.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1