Провадження № 1-кс/752/617/24
У Х В А Л А

18 січня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва подане в рамках кримінального провадження № 0000577 від 03.08.2022, клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

встановив:

до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, визначити підозрюваному розмір застави, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 4 000 000 гривень та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила задовольнити з викладених підстав.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні категорично заперечувала проти задоволення клопотання, просила застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Посилається на необґрунтованість підозри, оскільки, на думку сторони захисту, обставини зазначені у підозрі містять виключно цивільно-правові стосунки та у ОСОБА_5 виникла заборгованість відповідно до договору позики, яку він зобов`язувався і зобов`язується повернути при першій можливості, попри перешкоджання самого ОСОБА_8 .

Зазначає, що органом досудового розслідування була порушена процедура вручення повідомлення про підозру та слідчим не надано жодних доказів ризиків, доводи в клопотанні є формальними, а всі зазначені у клопотанні ризики ґрунтуються виключно на припущеннях, про що надала свої письмові заперечення.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника. Зазначив, що з початку війни жодного разу не виїжджав за межі України.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000577 від 03.08.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023), ч. 1 ст. 388 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 2016 року, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 познайомились в ході участі у спортивних змаганнях у сфері автоперегонів (автомобільний форум транспортних засобів марки "BMW"). У подальшому між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 на підґрунті спільних інтересів, виникли тривалі товариські та ділові відносини, які супроводжувались безумовною довірою з обох сторін.

Реалізувавши злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, а саме готівковими коштами ОСОБА_8 у сумі 350000 доларів США, еквівалент якої у національній валюті на день укладення Договору становить 9814210 гривень НБУ, зловживаючи довірою останнього ОСОБА_5 завідомо бажаючи не виконувати умови Договору, розпорядився отриманими коштами на власний розсуд, заподіявши потерпілому збитку в особливо великих розмірах.

В рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 (чинна до 11.08.2023) КК України.

Вина підозрюваного ОСОБА_5 у вчинені інкримінованого правопорушення підтверджується наступними доказами:

-Заявою представника потерпілого ОСОБА_9 про вчинення відносно ОСОБА_8 кримінального правопорушення;

-Протоколом огляду місцевості від 29.08.2022;

-Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 19.09.2022;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 12.08.2022;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 19.10.2022;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 29.05.2023;

-Протоколом огляду від 01.09.2023;

-Протоколом огляду від 24.08.2023;

-Протоколом огляду від 17.08.2023;

-Висновком експерта за результатом проведення почеркознавчої експертизи № СЕ-19/111-23/40308-ПЧ від 11.08.2023;

-Протоколом огляду документів від 27.10.2022;

-Іншими протоколами слідчих дій та матеріалами провадження у сукупності.

Слідчий зазначає, що під час досудового розслідування органом досудового розслідування встановлена наявність обґрунтованих ризиків вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років з конфіскацією майна. З метою уникнення кримінальної відповідальності та можливого призначеного покарання, підозрюваний ОСОБА_5 , може змінити місце мешкання, виїхавши на непідконтрольну Україні територію та ухилятись від органу досудового розслідування, прокурора та суду.

Наявність обґрунтованих ризиків орган досудового розслідування також обґрунтовує тим, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого чи свідків у цьому кримінальному провадженні, показання яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, що яскраво характеризується вчиненим ОСОБА_5 діянням, а також тим, що ОСОБА_5 в ході виконання слідчих дій отримає копії документів, зміст яких зможе надати останньому можливість вплинути на потерпілого та свідків, що може призвести до створення розбіжностей вже допитаних осіб, що трактуватимуться на користь підозрюваного.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 менш суворого запобіжного заходу, а ніж застава не є достатніми для запобігання вищевказаним ризикам, оскільки внесення ОСОБА_5 застави зможе забезпечити запобігання можливості ухилення останнього від органів розслідування та суду, а також незаконного впливу на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні та перешкоджати йому іншим чином.

Відповідно до ч.ч. 1,4,5 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається у таких межах:

- щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Частиною 4 статті 194 КПК України передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1, 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування протягом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу наявності вказаних у клопотанні слідчим ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

Так, враховуючи всі обставини кримінального провадження у слідчого судді відсутні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні жодним чином не обґрунтовано необхідність застосування та спроможність виконання ухвали слідчого судді у разі задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки слідчому судді не надано доказів на підтвердження матеріального становища підозрюваного.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що матеріали клопотання також не містять обґрунтування того, що у даному випадку необхідно визначати розмір застави, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та що даний випадок є виключним, як це передбачено ч. 5 ст. 182 КПК України.

Виходячи з наведеного, вважаю що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, а також буде запобігати його спробам - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого чи свідків у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрювану, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст.ст. 176 -178, 181 - 186, 194 -196, 309 КПК України,

постановив:

у задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з вищою освітою, працюючого директором ТОВ "Фірма "Матінка", одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

- не відлучатись за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання (залежно від стадії кримінального провадження);

- прибувати за першою вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування із потерпілим ОСОБА_8 .

Визначити строк дії ухвали в межах строку досудового розслідування до 13.03.2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1