Справа № 755/5424/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2023 Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження: захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у місті Києві питання про накладення грошового стягнення на обвинуваченого ОСОБА_8 у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 грудня 2022 року за № 0001476, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу (далі КК) України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , кожного окремо, у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 190 КК України, установив:

І. ІСТОРІЯ ПИТАННЯ

Згідно даних обвинувального акта, складеного 25 квітня 2023 року старшим слідчим в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_10 та затвердженого того ж дня прокурором першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_11 , слідує, що у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 29 грудня 2022 року за № 0001476, обвинуваченим є в т.ч. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Засобом комунікації з обвинуваченим ОСОБА_8 є номер НОМЕР_1 . РНОКПП НОМЕР_2 , ID № НОМЕР_3 орган, що видав 8029 від 05 травня 2018 року, е-mail: ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Уперше участь в розгляді справи обвинувачений ОСОБА_8 приймав у засіданні від 30 травня 2023 року, тобто з цієї дати поінформований про цей, склад суду в ньому та його місце розгляду.

Також, з 30 травня 2023 року ОСОБА_8 інших номерів зв`язку, окрім вказаного уже, за увесь період розгляду, не надавав, як і не зазначав інформації, що цей номер йому не належить, або ж що він його не використовує нині.

Цього ж дня, тобто 30 травня 2023 року, обвинувачений ОСОБА_8 отримав пам`ятку про права та обов`язки особи (обвинуваченого), яка бере участь у судовому розгляді, передбачені КПК України.

У пам`ятці вказується, що обвинувачений зобов`язаний прибувати за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд.

Водночас, у судове засідання 03 жовтня 2023 року обвинувачений ОСОБА_8 не прибув, хоча про розгляд був поінформований завчасно, згідно його розписки у справі.

ІІ. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ УХВАЛОЮ

Судом, враховуючи положення ч. 1 ст. 144 КПК України, на обговорення учасників провадження поставлено питання можливості розгляду провадження враховуючи неявку обвинуваченого ОСОБА_8 та заслухано їх думку щодо можливості накладення на нього грошового стягнення з ініціативи суду.

ІІІ. ПОЗИЦІЯ СТОРІН

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_3 вказав, що обвинувачений перебуває закордоном.

Учасники кримінального провадження вважали слушним розгляд провадження відкласти.

ІV. КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 139. Наслідки неприбуття на виклик

1. Якщо […] обвинувачений, […], який був […] викликаний […] не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: […] від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Стаття 144. Загальні положення накладення грошового стягнення

1. Грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

2. Грошове стягнення накладається: […] під час судового провадження - ухвалою суду […] за власною ініціативою.

Стаття 314. Підготовче судове засідання

2. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого […], згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Стаття 323. Наслідки неприбуття обвинуваченого

1. Якщо обвинувачений […] не прибув за викликом у судове засідання, суд […] має право постановити ухвалу про […] накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

V. ОЦІНКА ОБСТАВИН ПРОВАДЖЕННЯ

Суд, розглядаючи, у порядку ст. 314, 323 КПК, питання можливих заходів спрямованих на забезпечення прибуття обвинуваченого ОСОБА_8 до суду, враховуючи думку учасників кримінального провадження, враховує таке:

(і) щодо інформування

Враховуючі дані п. І цієї ухвали з`ясовано, що обвинувачений, будучи поінформований

про цей процес за вказану дату завчасно.

Разом з тим, будучи поінформованим про розгляд обвинувачений будь-яких даних на адресу суду щодо причин неявки, котрі витікали б з обставин вказаних в ст. 138 КПК, не направляв, хоча згідно з п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.

Безпосередньо в засіданні від 03 жовтня 2023 року захисник зауважив, що за наявною у нього інформацією обвинувачений перебуває закордоном, однак причин котрі обумовили потребу у виїзді з посиланням на певні матеріали не вказав. Понад це, КПК покладає на обвинуваченого обов`язок прибуття та інформування суду, а не інших учасників. Ба більше, навіть, якщо взяти інформацію, котра пролунала в засіданні, до уваги, її не можливо сприймати, як ту, котру надано «заздалегідь».

Ба більше, така засада кримінального провадження як змагальність сторін, визначена ст. 22 КПК України, передбачає самостійне обстоювання учасниками кримінального провадження їхніх правових позицій. Таке обстоювання полягає не лише у повідомленні суду своєї позиції та її належній аргументації, а й у доведенні відповідними засобами доказування певних обставин чи фактів, на яких вона ґрунтується.

Кримінальний процесуальний закон зобов`язує суд ухвалювати рішення на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК України, що є ознакою обґрунтованості судового рішення (ч. 3 ст. 370 КПК України). А тому, при оцінці поважності причин неприбуття на виклик, Суд не може покладатися виключно на повідомлення учасника кримінального провадження щодо певних обставин, тобто презюмувати їх достовірність.

(іі) наслідки неявки

Принцип добросовісності - це загально правовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою до учасників кримінального провадження та котрий в тому числі проявляється в інформуванні завчасно у разі неможливості прибуття до суду з поважних причин, котрі настали в житті певного учасника справи.

Позаяк, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборона зловживати наданими правами (див., до прикладу, постанову ВС від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям певну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (позиція, викладена у постанові ВС від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Заборона зловживання процесуальними правами є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права (див. ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (див. постанову ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Забезпечення проведення судового провадження у розумні строки ч. 2 ст. 28 КПК України покладено на суд, а Розділом ІІ КПК України передбачені механізми, спрямовані на забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а саме - заходи забезпечення кримінального провадження, одним з яких є накладення грошового стягнення.

Судом установлено, що обвинувачений заздалегідь був поінформований про розгляд справи 03 жовтня 2023 року, тобто мав достатньо часу, аби поінформувати про ситуацію, котра могла статися у його житті у наслідок певних обставин, однак того не сталося.

Зловживання процесуальними правами - це також і неналежне використання учасником кримінального провадження наявних у нього процесуальних обов`язків, що виражається у винних процесуальних діях або бездіяльності (саме бездіяльність має місце в цій справі).

Ураховуючи наведене, Суд констатує факт невиконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а отже наявні підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення грошового стягнення.

З огляду на зазначене, Суд вважає за необхідне з власної ініціативи застосувати грошове стягнення у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 684 гривні, з огляду на встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір, який з 01 січня складає 2 684 грн. та положення п. 16 ч. 1 ст. 3 КПК за аналогією, відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду в постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11 щодо того, що відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

На підставі викладеного та керуючись ст. 139, 144, 314, 323, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив:

накласти на ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , ID № НОМЕР_3 орган, що видав 8029 від 05 травня 2018 року) грошове стягнення у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 684 гривні.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що відповідно до положень ст. 147 КПК України, він має право на подання клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення до суду, який її постановив у разі наведення обґрунтованих доводів про безпідставність такого стягнення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення і підлягає негайному виконанню на всій території України.

С у д д я ОСОБА_1