ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

26 грудня 2023 року м. Дніпро

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду ОСОБА_2 , ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 грудня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України (далі КК),

ВСТАНОВИЛА :

25 грудня 2023 року надійшла вищезазначена апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 грудня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК.

Перевіривши апеляційну скаргу на її прийнятність до апеляційного розгляду, суддя-доповідач доходить наступних висновків.

Апеляційну скаргу мають право подати підозрюваний, обвинувачений, його законний представник чи захисник (п. 3 ч. 1 ст. 393 Кримінального процесуального кодексу України далі КПК).

Відповідно до ст. 45 КПК захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Згідно з ч. 5 ст. 396 КПК якщо апеляційну скаргу подає захисник, представник потерпілого, то до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу.

Повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги (ч. 1 ст. 50 КПК).

Відповідно до усталеної практики Касаційного кримінального суду Верховного Суду щодо правильного застосування вищевикладених положень кримінального процесуального закону, зокрема правових висновків, викладених у постанові ККС ВС від 06 лютого 2018 року у справі № 752/11464/16-к, відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги, а документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Тобто ордер і договір є документами, які в рівному ступені посвідчують існування договірних відносин між адвокатом і його клієнтом.

Таким чином, пункт 2 частини першої статті 50 КПК визначає, що повноваження захисника мають вважатися підтвердженими, якщо на додаток до документу, передбаченого пунктом 1, захисник надав хоча б один з документів, передбачених пунктом 2 частини першої цієї статті.

Апеляційна скарга, подана ОСОБА_3 не відповідає вищезазначеним положенням кримінального процесуального закону, з огляду на наступне.

Зі змісту апеляційної скарги слідує, що ОСОБА_3 зазначає себе, як захисника. Проте до апеляційної скарги ОСОБА_3 не долучені документи, передбаченні ст. 50 КПК, які б підтверджували, що він має процесуальний статус захисника, а саме є адвокатом та ордер або договір про надання правничої допомоги або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги в ОСОБА_4 , у зв`язку з чим він не підтвердив, що має право подавати апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга на ухвали слідчих суддів не може бути залишена без руху (постанова Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 344/15549/17, провадження № 51-1423км18).

Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК, апеляційна скарга повертається, якщо апеляційну скаргу подала особа, яка не має права подавати апеляційну скаргу.

Виходячи з вищевикладеного, суддя-доповідач доходить висновку, що вказані обставини є перешкодою для відкриття апеляційного провадження, а тому апеляційна скарга підлягає поверненню на підставі п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК.

За змістом ч. 7 ст. 399 КПК повернення апеляційної скарги не позбавляє особу права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК.

Керуючись статтями 309, 393, 395, 399 КПК, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 15 грудня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України повернути.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя ОСОБА_2