Справа № 638/1098/24
Провадження № 1-кс/638/814/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року Дзержинський райсуд м. Харкова в складі :

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Харків клопотання слідчого ХРУП №3 ГУ НП в Х/о ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000025 від 04.01.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженого у смт. Слатине, Дергачівського району, Харківської області, громадянина України, українця, не одруженого, з середньою освітою, військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою : АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 18.12.1991 вироком Дергачівського райсуду Харківської області за ст. 140 ч. 3 КК України (в редакції Закону від 1960 року)до 2 років позбавлення волі;

- 01.07.1993 вироком Ленінського райсуду м. Харкова за ст. 141 ч. 2 КК України (в редакції Закону від 1960 року) до 2 років позбавлення волі;

- 03.12.1997 вироком Дергачівського райсуду Харківської області за ст. 102 КК України (в редакції Закону від 1960 року)до 1 рік позбавлення волі;

- 26.02.1999 вироком Дергачівського райсуду Харківської області за ст. 81ч. 3 КК України (в редакції Закону від 1960 року)до 3 роки 6 місяців позбавлення волі;

- 10.10.2006 вироком Дергачівського райсуду Харківської області за ст. ст.395, 308 ч. 2, 309 ч. 2, 190 ч. 2, 315ч. 2, 122 ч.1, 187 ч. 1, 186 ч. 2, ст. 69, ст. 70 КК України до 5 років 1 місяць позбавлення волі з конфіскацією майна;

- 04.12.2012 вироком Дергачівського райсуду Харківської області за ст. 185 ч. 3 КК України до 3 років позбавлення волі;

- 09.10.2017 вироком Ленінського райсуду м. Харкова за ст. 15 ч.2, ст. 185 ч. 2 КК україни до 3 місяців арешту;

за участю :

прокурора ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_5

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

15.02.2024 слідчий СВ ХРУП №3 ГУНП в Х/О ОСОБА_3 звернулась з зазначеним клопотанням, яке погоджено з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 .

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 08.12.2023 приблизно о 17-00 год. ОСОБА_5 знаходився у м. Харкові, пл. Привокзальна,1, де розпивав спиртні напої з ОСОБА_7 , діючи таємно викрав мобільний телефон марки Redmi, який належить потерпілому ОСОБА_7 , спричинивши останньому матеріальні збитки у розмірі 3222,18 грн.

У зв`язку з чим, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 та слідча ОСОБА_3 вказане клопотання підтримали повністю, просив його задовольнити, з підстав на які слідчий посилається в своєму клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у скоєнні інкримінованого кримінального правопорушення не визнав, просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, а в разі неможливості - визначити минімальний розмір застави.

Слідчий суддя, заслухавши думки прокурора, слідчого, захисника, пояснення підозрюваного та вивчивши письмові матеріали, надані на підтвердження заявленого клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом встановлено наступне:

Матеріал досудового розслідування внесено до ЄРДР за № 0000025 від 04.01.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України.

15.02.2024 о 12:33 годині слідчим ХРУП №3 ГУ НП в Х/о ОСОБА_3 було запропоновано отримати ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, проте останній відмовився у присутності понятих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9

15.02.2024 о 12:40 слідчим ХРУП №3 ГУ НП в Х/о ОСОБА_3 було запропоновано отримати ОСОБА_5 копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у відповідності до приписів ч. 4 ст. 184 КПК України , проте останній відмовився у присутності понятих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Слідчим у своєму клопотанні та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, яка підтверджується протоколами допиту свідків ОСОБА_10 від 09.01.2024, ОСОБА_11 від 15.01.2024, ОСОБА_12 від 16.01.2024, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.01.2024, від 15.01.2024, від 16.01.2024, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.01.2024, протоколом огляду місця події від 15.01.2024, протоколом огляду предмету від 16.01.2024, висновком експерта №245 за результатами проведення товарознавчої експертизи.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі - Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Також, ЄСПЛ у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Практика ЄСПЛ свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

У якості ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим зазначено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені факти, на думку слідчого судді, підтверджені матеріалами кримінального провадження, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, вчиненого у період воєнного стану, окрім того останній не працює, не має стійких соціальних та родинних зв`язків, раніше був неодноразово судимим, у тому числі за вчинення корисних, тяжких кримінальних правопорушень, на теперішній час в провадженні Котелевецького райсуду Полтавської області перебуває кримінальне провадження № 0001177 від 02.12.2020 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення-особливо тяжкого злочину, передбаченого ст.ст. 15 ч. 2-115 ч. 1 КК України, у відношенні якого ухвалою Котелевецького райсуду Полтавської області від 25.12.2023 оголошено розшук.

Вказані обставини свідчать про аморальну поведінку ОСОБА_5 , зухвале ігнорування ним правопорядку, загально прийнятних норм поведінки, що свідчить про наявність ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, а також чинення перешкод кримінальному провадженню з метою уникнення покарання за вчинення кримінального правопорушення та можливості переховування від слідства та суду, в разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а також про можливість впливати на потерпілого та свідків.

Також слідчий суддя зазначає, що за вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України, визначено покарання, лише у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, так як вказаний злочин віднесено, відповідно до приписів ст. 12 КК України, до категорії тяжкого злочину.

Приймаючи до уваги наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, характер вчиненого кримінального правопорушення, відсутність відомостей про наявність тяжких захворювань у підозрюваного, які унеможливлюють перебування останнього у слідчому ізоляторі, дані про особу підозрюваного, а також те, що при застосування більш м`якого запобіжного заходу, підозрюваний буде мати можливість незаконно вплинути на потерпілого, свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що вказане свідчить про неможливість забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Аналізуючи наведене, а також дані про особу ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, а також не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, тому у відношенні ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17: 15 години 14 квітня 2024 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.

За приписами ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вирішуючи питання про визначення розміру застави як альтернативного запобіжного заходу, у даному кримінальному провадженні, слідчим суддею враховані підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178, 182 КПК України.

Слідчий суддя, визначаючи розмір застави приймає до уваги необхідність обрання запобіжного заходу обумовленого підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обставини та тяжкість кримінального правопорушення, в якому його підозрюють, та суворість покарання за такі дії, наявні дані про особу підозрюваного, наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та інші обставини, які враховуються згідно з ст. 178 КПК України.

Слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення застави як альтернативного запобіжного заходу триманню під вартою - у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 60 560 гривен, що, на думку слідчого судді, є обґрунтованим, оскільки такий розмір застави є пропорційним щодо конкретної особи, враховуючи дані, які містяться в матеріалах клопотання, та обставин кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, а також буде достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_5 як підозрюваним, покладених на нього обов`язків, та забезпечить виконання завдань кримінального провадження.

Отже, виходячи з практики ЄСПЛ, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому розмір застави у сумі 60560 гривен є достатнім.

Зі змісту статті 202 ч.ч. 4, 5 КПК України слідує, що підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти негайно, але не більше протягом одного робочого дня після внесення застави, визначеної в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при відсутності іншого судового рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою; після отримання та перевірки документа, підтверджуючого факт внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення повинна повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Таким чином, відповідно до вище перелічених статей вважаю за необхідне при винесенні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 визначити розмір застави у розмірі 60560 гривен, яку він має право у будь - який момент внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, після чого він може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, перелічені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Але у випадку невиконання вище перелічених обов`язків, застава може бути звернена в дохід Держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід Держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого ХРУП №3 ГУ НП в Х/о ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 «Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою» по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000025 від 04.01.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 4 КК України у відношенні ОСОБА_5 , - задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" до 16-00 години 14 квітня 2024 року.

Встановити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме у розмірі 60560 гривен у національній грошовій одиниці, яку може бути внесено як самим підозрюваним так і іншою фізичною особою на наступні реквізити одержувач ТУДСА України у Харківській області, код одержувача 26281249, МФО банку 820172, банк Державна казначейська служба України, р/р UA0006674 призначення платежу - застава, справа № ___, підозрюваний (прізв., ініціали) платник (прізв., ініціали).

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1. прибувати до слідчого ХРУП № 3 ГУНП в Харківської області із встановленою ним періодичністю чи за викликом;

2. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 на строк не більше двох місяців.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1