Справа № 758/14/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 січня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002597 від 24.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002597 від 24.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке вилучено у ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , що за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що Подільським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002597 від 24.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.12.2023, близько 10 години 30 хвилин, невстановлена особа, шляхом вільного доступу проникла до технічного приміщення, що розташоване в під`їзді багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , звідки викрала комутатор, чим спричинила ПрАТ «Київстар» матеріальну шкоду.

29.12.2023 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді за місцем проживання неповнолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено наступне:

мобільний телефон «Redmi А1» IMEI НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , котрий поміщено до сейфпакету WAR 1276033;

кросівки «Raider» кольору хакі, котрі поміщено до сейфпакету EXP 0370498.

В органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучені речі є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або містять інші відомості, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, виникла необхідність у залученні вказаних предметів до кримінального провадження у якості речових доказів.

В судовому засіданні слідчий вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.

Власник майна та його представник, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання, не з`явилися в судове засідання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002383 від 24.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

29.12.2023 під час проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді за місцем проживання неповнолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено мобільний телефон «Redmi А1» IMEI НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , котрий поміщено до сейфпакету WAR 1276033; кросівки «Raider» кольору хакі, котрі поміщено до сейфпакету EXP 0370498.

Постановою слідчого від 29.12.2023 вказане майно визнано речовимии доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, та яке вилучене у підозрюваного в ході обшуку житла, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки має відношення до кримінального провадження, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, зважаючи на доведеність існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на перелічене вище майно з метою забезпечення збереження речових доказів з метою дієвості та об`єктивності досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002597 від 24.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0002597 від 24.12.2023, а саме: мобільний телефон «Redmi А1» IMEI НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , котрий поміщено до сейфпакету WAR 1276033; кросівки «Raider» кольору хакі, котрі поміщено до сейфпакету EXP 0370498.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН