Справа № 369/93/24
Провадження №1-кс/369/91/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2024 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004915, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

09.01.2024 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004915, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових рішень за № 0004915 від 02.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Києво-Святошинською окружною прокуратурою Київської області.

Так, до Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що невідома особа заволоділа грошовими коштами дружини заявника ОСОБА_5 .

В ході проведення досудового розслідування було допитано в якості свідка ОСОБА_4 який повідомив, що у вересні 2022 року його дружина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 під час покупки білету з ОСОБА_6 до Києва стала потерпілою шахраїв. В мобільному додатку "Telegram" в групі "Польша підтримай українців" написала що шукає перевізку з ОСОБА_6 до Києва, так як мала повернутись із заробітку додому. В зазначеній вище групі на повідомлення відгукнулась особа з нікнеймом @ukrMboy55511 та запропонував поїздку на автобусі, але для цього ОСОБА_5 мала надіслати повну передоплату у сумі 2000-3000 тисячі гривень, точну суму не пам`ятає , так як кошти переводила сестра потерпілої ОСОБА_7 , як тільки кошти надіслали та скинули скрін платежу особа із нікнеймом @ukrMboy55511 перестала виходити на зв`язок.

Оперативним підрозділом ВКП Бучанського РУП ГУНП в Київській області встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетні:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Київ, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка селища Теплий Ключ Томпонського району Республіка Саха Якутія російська федерація, проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

При здійсненні пошуку за обліками ІПНП встановлено, що за аналогічною схемою шахрайст було зареєстровано 8 звернень громадян, де потерпілі здійснили перекази на вказану вище банківську картку.

Шахрайська схема полягала в тому, що потерпілі особи в групах мессенджеру «telegram», в яких пропонують послуги з пасажирських перевезень, розміщували повідомлення про необхідність придбання такої послуги для поїздки по Україні та закордон, у відповідь на таке повідомлення потерпілим з двох аккаунтів писали невідомі особи з рекомендацією про перевізника та зазначали його нікнейм в додатку «telegram».

В подальшому заявники зв`язувалися з цією особою, яка начебто надавала послуги з пасажирських перевезень на комфортабельному мікроавтобусі. Дана особа, яка видавала себе за перевізника, надсилала потерпілим фото паспортів загиблих військовослужбовців Збройних сил України, які видавала за свої та водіїв даних мікроавтобусів. Також перевізник повідомляв, що після здійснення повної грошової передплати на надану ним банківську картку, замовникам послуги буде надіслано електронні квитки на вказану ними електронну пошту. Після отримання грошового переказу перевізник припиняв виходити на зв`язок та видаляв переписку в «telegram».

Встановлено, що банківська картка НОМЕР_1 належить ОСОБА_8 та кошти, які надіслані на дану картку були обготівковані за адресою: АДРЕСА_3 тобто поблизу місця мешкання ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Мобільний термінал із зазначенням вище абонентським номером за сигналами по базових станціях, перебуває в районі: АДРЕСА_3 . B Причетність ОСОБА_9 підтверджується тим, що остання рекомендувала людям в якості перевезень громадянина ОСОБА_8 та підшукувала клієнтів для "перевезень" на території України та закордоном.

В своїй шахрайській діяльності вказані громадяни використовують банківські рахунки АТ «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_1 та НОМЕР_2 на які потерпілі здійснювали перекази коштів за так звані «перевезення» на території України та за її межами.

28.12.2023 постановою слідчого банківські рахунки АТ «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_1 та НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

У зв`язку з чим виникла необхідність у накладені арешту на банківські рахунки АТ «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_1 та НОМЕР_2 .

На підставі наведеного, прокурор Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 просив слідчого суддю накласти арешт на банківські рахунки АТ «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 .

Прокурор в клопотанні зазначив, що просить здійснювати розгляд клопотання за його відсутності.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19.11.2012 року № 1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0004915, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на банківські рахунки АТ «ОЩАДБАНК» № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1