Справа № 303/6818/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.09.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря: ОСОБА_4 ,

учасників судового розгляду: захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження № 11-сс/4806/451/23 за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 серпня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 серпня 2023 року, задоволено клопотання старшого слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області погоджене з прокурором Мукачівської окружної прокуратури Закарпатської області про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 у виді тримання під вартою.

Обрано ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20 жовтня 2023 року, включно без внесення застави.

Строк тримання під вартою рахується з моменту затримання.

Контроль за виконанням ухвали покладено на Мукачівське РУП ГУНП в Закарпатській області.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за ч.4 ст.296 КК України, санкція якого передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі на строк до семи років, у разі визнання його винуватим та врахувавши вік підозрюваного, стан його здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя вважав, що ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, зокрема переховуватись від органу досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні об`єктивно існують. При цьому, слідчий суддя вважав обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить попередження вищезазначених ризиків та відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, не визначив розмір застави.

В апеляційній скарзі захисник-адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , вказує на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді постановлена з порушенням процесуальних норм, без належного з`ясування всіх фактичних обставин справи та оцінки підозрюваного та підлягає зміні. Зазначає, що слідчим у клопотанні не наведено жодної слідчої дії, проведення якої є необхідним і проведенню якої може перешкодити підозрюваний, а прокурором не наведено доказів, на підтвердження ризиків, на які він посилається, а суд не умотивував їх належним чином. Звертає увагу на те, що суд не взяв до уваги про відсутність у підозрюваного судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилятися від слідства та суду. Просить суд, оскаржену ухвалу слідчого судді змінити, обрати щодо ОСОБА_7 запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, підозрюваного, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому, враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин їх неявки, разом з тим в апеляційній скарзі не порушується питання про погіршення становища підозрюваного і від нього не надходило клопотання про бажання брати участь у розгляді апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача про суть ухвали, повідомлення про те, ким і в якому обсязі вона оскаржена, про основні доводи апеляційної скарги, пояснення захисників-адвокатів ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , які підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.176 - 178 КПК України, п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства" запобіжний захід - тримання під вартою має застосовуватись лише за крайньою необхідністю і, як останній захід, при наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний чи обвинувачуваний буде намагатись ухилятись від слідства й суду або від виконання процесуальних рішень, перешкоджатиме встановленню істини у справі, продовжуватиме злочинну діяльність.

Згідно з ч.4 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності ОСОБА_7 в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.

Разом з тим, якщо при розгляді клопотання прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК.

Вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в клопотанні не наведено, а тому слідчим суддею безпідставно зроблено висновок про те, що слідчий довів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, майновий стан, наявність судимостей у підозрюваного та інше.

В своєму клопотанні слідчий вказав, що існують ризики того, що ОСОБА_8 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконно впливати на свідків та потерпілих в кримінальному провадженні.

Слідчий суддя, задовольняючи клопотання слідчого, вірно дійшов висновку про наявність вказаних ризиків, проте не врахував, що хоча ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії тяжких, однак має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , виключно позитивно характеризується, працює в сімейному бізнесі, його молодий вік, раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягався, а тому передчасно прийшов до висновку про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає, що слідчим в клопотанні про обрання запобіжного заходу ОСОБА_8 , в суді першої і апеляційної інстанції не доведено наявність існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які були б підставою для обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою. Не може бути підставою для обрання слідчим суддею такого запобіжного заходу лише одна тяжкість кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_8 . Разом з тим судом першої інстанції не взято до уваги, що у клопотанні слідчого не наведено жодної слідчої дії, проведення якої є необхідним, планується і проведенню якої може перешкодити підозрюваний ОСОБА_8 .

А тому, апеляційний суд доходить висновку, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали, якою в клопотанні слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно відмовити, при цьому суд обирає підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що буде достатньою гарантією для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків у даному провадженні, перешкоджанню знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та запобіганню його незаконного впливу на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, а здача на зберігання слідчому або прокурору у даному кримінальному провадженні паспорту для виїзду за кордон та паспорту громадянина України, гарантує неможливість підозрюваним переховуватись від органів досудового розслідування чи суду.

Обираючи запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, відповідно до ст. 194 КПК України, колегія суддів вважає за необхідне покласти на підозрюваного передбачені цією нормою права обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та або/місця знаходження; утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, експертами у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

За таких обставин та з врахуванням наявності постійного місця проживання у ОСОБА_8 , апеляційний суд вважає цілком обґрунтованим застосування до нього саме такого запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт, який зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

З урахуванням наведеного, апеляційна скарга, яку подав адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , підлягає задоволенню, ухвала слідчого судді скасуванню, а клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 - частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-179, 183, 194, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 серпня 2023 року, якою обрано ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20 жовтня 2023 року включно без внесення застави - скасувати.

Ухвалити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого СВ Мукачівського районного управління поліції ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_9 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 - задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та або/місця знаходження;

- утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, експертами у цьому кримінальному провадженні,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну,

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 положення ч.5 ст.181 КПК України, згідно з якими працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 202 КПК України, доставити підозрюваного ОСОБА_7 , який утримується в Закарпатській УВП № 9, до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , і звільнити з-під варти.

Ухвалу про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту направити до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного для виконання.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора.

Термін дії домашнього арешту та обов`язків, покладених судом, визначити до 20 жовтня 2023 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді