У Х В А Л А

Іменем України

14 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003275 від 12.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Києва, громадянки України, з вищою освітою, незаміжній, офіційно не працевлаштованій, яка зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій,

В С Т А Н О В И В:

14.11.2023 слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до суду із клопотанням про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання наведено, що до судовим розслідуванням встановлюються обставини правопорушення, відповідно до яких, ОСОБА_4 12.11.2023 приблизно о 16:30 год, знаходячись в загальному коридорі біля вхідних дверей квартири АДРЕСА_2 , на ґрунті неприязних стосунків з ОСОБА_7 , завдала один удар сокирою в область голови останнього спричинивши тілесне ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, вдавленого імерсійного перелому правої лобно-скроневої ділянки.

13.11.2023 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено наявність ризиків для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а саме ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України. В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваній ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, орган досудового розслідування враховує ступень суспільної небезпеки вчиненого правопорушення, тяжкість покарання передбаченого санкцією статті, яка відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких правопорушень. Обізнаність в особі потерпілого, з яким підозрювана тривалий час мешкає за сусідством, не виключає можливість впливу на останнього з метою схилу до неправдивих показань або до безпідставної відмови від їх надання досудовому слідству.

Більш м`які запобіжні заходи, на переконання слідчого, не призведуть до запобігання наведених вище ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України.

Таким чином, з урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання слідчої та просила обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді виключно цілодобового домашнього арешту.

Підозрювана та її захисник, заперечували проти задоволення клопотання слідчого, вказуючи на необґрунтованість підозри та не доведення ризиків, що обумовлюють необхідність застосування запобіжного заходу. Зосередили увагу, на виконанні підозрюваною роботи доглядальниці за цивільно-правовою угодою, що є суттєвою складовою бюджету її родини, та потребує достатньо вільного часу протягом дня. З огляду на викладене, у випадку застосування запобіжного заходу до підозрюваної, просили забезпечити можливість продовження роботи останньою.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, підозрюваної, та її захисника слід дійти до наступних висновків.

Відповідно до ст.12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.121 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів, оскільки санкція цієї частини статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Суспільна небезпека правопорушення, полягає у вчиненні умисних дій проти життя та здоров`я потерпілого, незважаючи на асоціальну поведінку та віктимний характер його дій.

Слідчий суддя вирішує питання щодо обрання запобіжного заходу на підставі та у порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Досліджуючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої, «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У клопотанні, що розглядається, наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Відповідно до протоколу огляду місця події, довідки медичного закладу про госпіталізацію потерпілого, його допиту у сукупності із показами підозрюваної і свідків, виключають будь-які сумніви про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 до інкримінованих подій.

Оцінюючи ризик переховування від органів досудового розслідування, слідчий суддя виходить з того, що ОСОБА_4 офіційного працевлаштування не має, надає послуги за цивільно-правовими угодами, що дозволяє особі тривалий час перебувати поза контролем державних органів. Відсутність потреби комунікації із державними установами, дозволить останній безперешкодно переховуватись від органів досудового розслідування.

Згідно вимог п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини - обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.

Ризик впливу на потерпілого, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, в даному випадку доволі великий, оскільки потерпілий мешкає по сусідству, має соціально-вразливий стан, що може бути використано для зміни показів за обставинами правопорушення.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів враховує репутацію підозрюваної, відсутність офіційного місця роботи, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, відсутність міцних соціальних зв`язків.

При цьому, слідчий суддя приймає до уваги ту обставину, що відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України такий запобіжний захід як домашній арешт, може бути обраний до підозрюваного, оскільки санкція ч. 1 ст.121 КК України передбачає позбавлення волі.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий суддя вважає за необхідне обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту виключно цілодобово, оскільки саме такий запобіжний захід на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного певні обов`язки.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 309 - 310 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчої СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003275 від 12.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 , задовольнити.

Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, заборонивши їй залишати квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залі суду, негайно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- не відлучатися з постійного місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з потерпілим у цьому кримінальному провадженні за винятком участі в процесуальних діях у присутності слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у визначений час;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Строк виконання покладених обов`язків рахувати до 13.01.2024.

Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк дії ухвали.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 . Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1