Справа № 212/8055/23
У Х В А Л А

іменем України

06 грудня 2023 року м. Кривий Ріг

Жовтневого районного суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретар судового засідання - ОСОБА_2

у кримінальному провадженні № 0001040 від 20.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

В закритому судовому засіданні брали участь:

прокурор ОСОБА_4

законний представник малолітньої потерпілої ОСОБА_5

представник малолітньої потерпілої - адвокат ОСОБА_6

обвинувачений ОСОБА_3 ,

захисник адвокат ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про продовження у відношенні обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що на теперішній час, продовжують існувати ризики передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Законний представник малолітньої потерпілої ОСОБА_5 заперечувала проти клопотання прокурора, просила застосувати цілодобовий домашній арешт.

Представник малолітньої потерпілої - адвокат ОСОБА_6 підтримала клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував проти клопотання прокурора.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою та подав клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на інший, більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний з обмеженням волі, можливо із застосуванням електронного засобу контролю.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Так, ухвалою судді від 20.10.2023 року ОСОБА_3 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 18.12.2023 року включно.

Суд зазначає, що за ч. 1, 3 ст. 331 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що по зазначеному кримінальному провадженню судове слідство ще не розпочато, тобто докази сторони обвинувачення судом ще не досліджувались; ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, яке у відповідності до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років; потерпілою по зазначеному кримінальному провадженню є малолітня особа, яка є членом його сім`ї, та як встановлено під час підготовчого судового засідання мати малолітньої потерпілої разом з дітьми на теперішній час проживає в жилому приміщенні, яке належить обвинуваченому та у якому, згідно обвинувального акту був вчинений зазначений злочин.

За таких підстав суд вважає, що на теперішній час, встановлені судом під час обрання запобіжного заходу, ризики не зменшились та продовжують існувати, а саме, ризики визначені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховуватись від суду; незаконно впливати на малолітню потерпілу та малолітніх свідків, а також на законного представника малолітньої потерпілої; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підлягає задоволенню.

Що стосується клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на більш м`який, то воно задоволенню не підлягає за необґрунтованістю, оскільки будь які докази, які б свідчили про зменшення встановлених ризиків, в матеріалах справи відсутні, як вже було зазначено вище, судовий розгляд ще не розпочато, тобто встановлені слідчим суддею ризики продовжують існувати.

На підставі викладеного суд, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, дійшов висновку, що обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінуються, його особі, та запобігає ризикам, існування яких доведено, і які не зменшилися, є реальними, тому суд приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого строком на 60 днів.

Керуючись ст. ст. 314 - 316, 176 - 178, 183, 194 ,196 - 199, 372, 376, 392 - 395 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 03 лютого 2024 року включно.

В задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1