Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001913 від 12.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця федеративної республіки Німеччина, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , командира роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001913 від 12.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що Слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001913, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.

ІНФОРМАЦІЯ_3 , на посаді командира роти охорони, капітан ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше 07 год 31 хв 25.09.2023, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, незаконно придбав бойовий припас - РПГ, який в подальшому, без передбаченого законом дозволу, незаконно зберігав у власному помешканні за адресою: АДРЕСА_1 , до моменту виявлення цього факту працівниками поліції о 07 год 31 хв 25.09.2023 під час проведення обшуку вищевказаної квартири АДРЕСА_2 , а також, діючи за тих же невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше 09 год 32 хв 25.09.2023 ОСОБА_4 , з тим же умислом, без передбаченого законом дозволу, незаконно придбав бойові припаси - сім корпусів гранат Ф-1, шість запалів типу УЗРГМ-2, один корпус гранати РГН, два корпуси РКГ- 3 з двома рукоятками та трьома проміжними детонаторами, які в подальшому, без передбаченого законом дозволу, незаконно зберігав у власному гаражному приміщенні № НОМЕР_1 в ГБК «Надія» по вул. Світлицького, 10 у м. Києві, до моменту виявлення цього факту працівниками поліції о 09 год 32 хв 25.09.2023 під час проведення обшуку вищевказаного гаражного приміщення № НОМЕР_1 , а також діючи за тих же невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше 11 год 29 хв 25.09.2023 ОСОБА_4 , з тим же умислом, без передбаченого законом дозволу, незаконно придбав бойові припаси - шість ПТУР (протитанкова керована ракета), один «Джавелін» (американський переносний протитанковий ракетний комплекс), дві гранати Ф-1, 13 підствольних гранат ВОГ-25 П, один РПГ, 8 підствольних гранат ВОГ-25П, одна ВОГ-25 іноземного виробництва, два підривачі М3 - 81, 7 артилеріїйських снарядів 30 мм., три гранати ПГ-7 та два порохові заряди до них.

В порядку ст. 208 КПК України о 13 год. 21 хв. 25.09.2023 затримано та 25.09.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється у придбанні та зберіганні бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази: протокол обшуку від 25.09.2023 за адресою: АДРЕСА_1 ; протокол обшуку від 25.09.2023 за адресою: АДРЕСА_3 ; протокол обшуку від 25.09.2023 за адресою: АДРЕСА_4 ; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 25.09.2023; протоколами допитів свідків ОСОБА_8 від 25.09.2023, ОСОБА_9 від 25.09.2023, ОСОБА_10 від 25.09.2023, ОСОБА_11 від 25.09.2023, ОСОБА_12 від 25.09.2023, ОСОБА_13 від 01.09.2023; іншими зібраними матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Сторона обвинувачення вважає, що з метою забезпечення нормальної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладені на нього процесуальні обов`язки, а також не зможуть запобігти, передбаченими пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання за вищевказаними підставами та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати більш м`який запобіжний, а саме особисте зобов`язання, у зв`язку з виконанням ОСОБА_4 бойових чергувань в нічний час.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001913, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Під час досудового розслідування в порядку ст. 208 КПК України о 13 год. 21 хв. 25.09.2023 затримано та 25.09.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється у придбанні та зберіганні бойових припасів та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання до 7 років позбавлення волі.

Мотиви і оцінка слідчого судді щодо клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 181 КПК України зазначено, що домашній арешт - це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді на даному етапі кримінального провадження доказів, здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного в клопотанні кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є його причетність до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Враховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру від 25.09.2023, вчинив зазначене кримінальне правопорушення та на даному етапі досудового розслідування є достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про обґрунтованість пред`явленої підозри, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_4 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акту, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Щодо наявності ризиків та їх обґрунтованість.

ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Тобто тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що останній може вчинити спроби переховування від органу досудового розслідування та/або суду, що в свою чергу буде негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду.

Вплив ОСОБА_4 на свідків у кримінальному провадженні шляхом залякування, примусу, погроз або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення може призвести до неможливості притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності.

Таким чином, в судовому засіданні підтверджується наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, характеризуючи дані про особу підозрюваного, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

У зв`язку з наведеним, клопотання слідчого в частині обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є обґрунтованим, прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 ЦПК України, та наявність яких встановлена в судовому засіданні.

При цьому, варто зазначити, що підозрюваний на даний час ОСОБА_4 , проходить службу в ІНФОРМАЦІЯ_4 на посаді командира роти охорони, що дає підстави слідчому судді дійти висновку, що застосування до підозрюваного домашнього арешту у нічний період часу з 00 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. за виключенням необхідності отримання медичної допомоги або/та необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, нічних чергувань, виконання покладених на нього бойових завдань, викликано об`єктивною необхідність та ступенем доведених ризиків, забезпечить його належну процесуальну поведінку та виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 181, 183 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001913 від 12.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з забороною залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 00 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. за виключенням необхідності отримання медичної допомоги або/та необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, нічних чергувань, виконання покладених на нього бойових завдань.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не відлучатися із місця фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду в період часу з 00.00 год. по 05.00 год. за виключенням необхідності отримання медичної допомоги або/та необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, нічних чергувань, виконання покладених на нього бойових завдань;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- заборонити спілкуватись із свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи (паспорти) для виїзду закордон.

Термін дії покладених обов`язків, а також термін дії ухвали визначити до 26 листопада 2023 року.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання в Подільське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві.

Виконання ухвали покласти на слідчого Подільського управлінню поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1