СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 109 КК України,

у кримінальному провадженні № 0000298 від 17.08.2022,-

ВСТАНОВИВ:

Сторона обвинувачення звернулась до слідчого судді із вищезазначеним клопотанням, в якому просить обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування поданого клопотання сторона обвинувачення, з урахуванням пояснень прокурора в судовому засіданні, посилалась на те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 109 КК України. 04.10.2023 повідомлення про підозру та повістки про виклик ОСОБА_6 на 09.10.2023, 13.10.2023, 18.10.2023 були опубліковані на сайті «Урядовий кур`єр» та сайті Офісу Генерального прокурора, однак підозрюваний не з`явився. 27.10.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у державний та міжнародний розшук. При цьому, продовжив прокурор, існують ризики, які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Зазначив, що підозра необґрунтована.

Заслухавши учасників та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києва та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000298, відомості щодо якого внесено до ЄРДР 17.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 2 ст. 109 КК України.

За твердженням сторони обвинувачення, не пізніше ніж 06.11.2021 у ОСОБА_6 , особи, щодо якої матеріали виділені в окреме провадження (Особа 1) та невстановлених досудовим розслідуванням осіб виник умисел на розповсюдження матеріалів із закликами до дій, спрямованих на зміну конституційного ладу та захоплення державної влади в Україні.

При цьому, ОСОБА_7 , Особа 1 та невстановлені досудовим слідством особи домовились, що ОСОБА_6 виготовлятиме тексти - статті для публікації в інтернет-мережі, Особа 1 вивчатиме їх, за результатами чого, з метою кращого усвідомлення читачами, виготовлятиме ілюстраційні картини - візуальні образи, а далі ОСОБА_6 спільно із невстановленою особою здійснюватиме розповсюдження текстів із виготовленими Особою 1 ілюстраціями в мережі Інтернет під іменем « ОСОБА_8 ».

Таким чином, починаючи з 06 листопада 2021 року, за переконанням сторони обвинувачення, ОСОБА_6 , Особа 1 та невстановлені досудовим розслідуванням особи, діючи умисно, будучи об`єднаними спільним умислом спрямованим на розповсюдження матеріалів із закликами спрямованими на зміну конституційного ладу та захоплення державної влади в Україні, усвідомлюючи злочинність своїх дій, а також те, що зі змістом матеріалів, які вони підготували та розповсюдили у інформаційно-аналітичному порталі «Одна Родина» (режим доступу: http://odnarodyna.org/), може ознайомитись необмежена кількість осіб, бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді порушення встановленого Конституцією України і законами України порядку створення і діяльності вищих органів державної влади, за допомогою цифрових обчислювальних пристроїв, що перебували у їх розпорядженні, та які під`єднані до глобальної мережі Інтернет, підготували та розмістили інформаційні повідомлення (заклики) на сторінці порталу «Одна Родина» (режим доступу: http://odnarodyna.org/), яка знаходилась у вільному доступі в мережі Інтернет, за вказаним посиланням, із закликами до дій, спрямованих на зміну конституційного ладу та захоплення державної влади в Україні.

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 109 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в: протоколах огляду Інтернет-сайтів «Урядовий кур`єр» та «Офіс Генерального прокурора» від 18.10.2023; протоколі огляду Інтернет-мережі від 09.09.2022; протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 20.06.2023; протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 27.06.2023; протоколі допиту свідка ОСОБА_11 від 03.06.2023; протоколі тимчасового доступу до матеріалів НСРД від 11.09.2023; висновку експертизи № 31356/22-61/31357/22-36/16903/23-36 від 19.05.2023; вислухавши пояснення прокурора, захисника, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушенняза викладених у клопотанні обставин, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 109 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, враховую вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і неможливо стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення обвинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, на даний час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість перебування особи під одним із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

У той же час, 04.10.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 109 КК України.

04.10.2023 повідомлення про підозру та повістки про виклик ОСОБА_6 на 09.10.2023, 13.10.2023, 18.10.2023 були опубліковані на сайті «Урядовий кур`єр» та сайті Офісу Генерального прокурора, за результатами чого підозрюваний не з`явився.

27.10.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у державний та міжнародний розшук,підозрюваний переховується від органів досудового розслідування.

Так, хоча підозрюваний раніше і не судимий та підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, проте прокурором доведено, що підозрюваний переховується від органу досудового розслідування, суду. Крім того, суд враховує доводи сторони обвинувачення про переховування підозрюваного на тимчосово окупованих територіях в умовах повномаштабного вторгнення росії на територію України.

Питання щодо доведеності вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягає дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час судового розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Оцінивши у сукупності тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, вищезазначені дані про особу, враховуючи, що підозрюваний переховується від органу досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку, що тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193-194 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання, - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що в такому разі після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст виготоволено 13.11.2023