Справа № 308/1224/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні під № 0000124 від 18.01.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого суді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні під № 0000124 від 18.01.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна.

Клопотання мотивує тим, що як встановлено досудовим розслідуванням, відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, в Україні з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє по теперішній час.

18.01.2024 року до Ужгородського РУП надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невідомі особи шляхом розбиття скла на вікні, проникли в середину приміщення складу ТОВ «Кердіс» (пошив шкіряних виробів), що розташовується за адресою АДРЕСА_1 , звідки викрали котушки з нитками для шиття в загальній кількості 181 шт., спричинивши цим самим матеріальних збитків на суму яка встановлюється.

В подальшому, 18.01.2024 року біля будинку №150 по вулиці Другетів в місті Ужгород, працівниками патрульної поліції було здійснено зупинку транспортний засіб марки «Renault» моделі «Kangoo» д.н.з. НОМЕР_1 , на якому пересувались ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

18.01.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було затримано згідно ст. 208 КПК України. В ході затримання проведено обшук ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено: Забруднений ліхтарик чорного кольору; рукавичці синього кольору; які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1531059; Штани темно-синього кольору марки «М-ТАС», які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758594; Взуття чорного кольору, яке упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758589.

Прокурор зазначає, що враховуючи, що вищевказані предмети мають значення для встановлення обставин вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення, а також можуть зберігати на собі сліди вчинення злочину, інформація, яка міститься в них, може бути використана як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в органу досудового розслідування є необхідність в накладенні арешту на вищезазначене майно. Вищевказані вилучені речі, відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовими доказом, про що винесено відповідну постанову.

У клопотанні вказано на те, що речі вилучено під час проведення обшуку затриманої особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до положень ст. 98 КПК України являються речовими доказами у кримінальному провадженні та у відповідності до положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України на них може бути накладено арешт з метою їх збереження та подальшого проведення експертних досліджень для встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-171 КПК України, - прокурор просить слідчого суддю: накласти арешт на речі виявлені та вилучені під час проведення обшуку ОСОБА_5 в ході затримання, а саме: Забруднений ліхтарик чорного кольору; рукавичці синього кольору; які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1531059; Штани темно-синього кольору марки «М-ТАС», які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758594; Взуття чорного кольору, яке упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758589.

Прокурор у судове засідання не з`явився про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Просив врахувати, що власника майна було повідомлено про дату та час судового засідання.

Власники майна, в судове засідання не з`явилися про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялися в порядку передбаченому процесуальним кодексом.

Так, слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що неприбуття у судове засідання вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотанні слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 170 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб .

Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна .

Слідчим суддею, встановлено, що: слідчими Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000124 від 18.01.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Так у рамках досудового розслідування вказаного кримінального провадження, 18.01.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було затримано згідно ст. 208 КПК України. В ході затримання проведено обшук ОСОБА_5 , було виявлено та вилучено: Забруднений ліхтарик чорного кольору; рукавичці синього кольору; які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1531059; Штани темно-синього кольору марки «М-ТАС», які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758594; Взуття чорного кольору, яке упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758589.

Згідно постанови слідчого вказані виявлені та вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні під № 0000124 від 18.01.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Також, 18.01.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Так, 18.01.2024 ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відносно останнього обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено розмір застави.

Слідчий суддя вважає, доведеним, що виявлені та вилучені речі, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження, а також, що накладення арешту на вилучене майно необхідне і з метою можливості проведення органом досудового розслідування необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні та судових експертиз.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Прокурором у клопотанні наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

За таких обставин слідчий суддя, вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.

Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення відповідних судових експертиз та встановленню істини у справі, що очевидно переважає над відсутністю в даний час повідомленої підозри винуватій у вчиненні злочинів особі, а також неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Разом із тим, відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя враховує можливість використання вилученого майна, як доказів у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення

З огляду на вказане слідчий суддя вважає,що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Слід зазначити, що згідно ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Огляд місця події, в ході якого вилучено речі що є предметом клопотання проведено 18.01.2024 року, клопотання до суду надійшло 01.02.2024 поштовим зв`язком. Згідно поштового штампу, у відділені пошти лист із клопотанням прийнято на відправлення 19.01.2024, саме клопотання датовано 18.01.2024.

Слідчий суддя вважає що вказане свідчить про дотримання прокурором строків передбачених КПК України, для звернення із вказаним клопотанням до слідчого судді.

Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням наведеного вище слідчий суддя вважає що клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні під № 0000124 від 18.01.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,- задовольнити.

Накласти арешт на речі виявлені та вилучені під час проведення обшуку ОСОБА_5 в ході затримання, а саме: Забруднений ліхтарик чорного кольору; рукавичці синього кольору; які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1531059; Штани темно-синього кольору марки «М-ТАС», які упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758594; Взуття чорного кольору, яке упаковано до спец. пакету НПУ №WAR1758589.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1