Справа №: 398/5013/23
провадження №: 1-кс/398/1303/23
УХВАЛА

Іменем України

"12" жовтня 2023 р. м. Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданнів залі суду скаргу ОСОБА_4 про скасування постанови про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000649 від 02.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.1 ст.356 КК України,

ВСТАНОВИВ:

09.10.2023 року ОСОБА_4 , в інтересах та від імені якого діє представник адвокат ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із скаргою, у якій просить скасувати постанову про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000649 від 02.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.1 ст.356 КК України. В обґрунтування скарги зазначено, що 02.12.2022 року до ЄРДР за №0000649 на підставі заяви потерпілого ОСОБА_4 щодо невиконання договору міни, який був укладений 11.08.2022 року внесено відомості про кримінальне правопорушення, з попередньою кваліфікацією за ч.1 ст.356 КК України. 30.09.2023 року постановою дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 зазначене кримінальне провадження закрите на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 356 КК України. Вважає постанову про закриття кримінального провадження незаконною та такою, що підлягає скасуванню. У даному провадженні наявна така ситуація: потерпілий ОСОБА_4 наразі є власником 3/10 будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з тим власником 2/5 даного будинку є ОСОБА_6 , яка перешкоджає потерпілому у проживанні у вказаному будинку, створюючи для потерпілого дискомфортні умови, та фактично перешкоджаючи йому заселитися в будинок. Так, потерпілий ОСОБА_4 замість того, щоб проживати у власному будинку, змушений додатково винаймати квартиру, що є надважким тягарем для нього як для інваліда 2-ї групи. Дана ситуація спричинила потерпілому не тільки матеріальну шкоду, а і психологічну, оскільки його неправомірно недопускають в його законно набутий будинок. Вважає, що у даній ситуації закриття кримінального провадження є передчасним, адже не були проведені всі необхідні дії для доведення факту того, що у даному разі відсутній склад злочину, який передбачений у ч.1 ст. 356 КК України. Органом дізнання жодним чином не було досліджено факту того, що потерпілому внаслідок самовільного вчинення іншими співвласниками неправомірних дій було нанесено значної шкоди потерпілому ОСОБА_4 .

Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 (а.с.3) в судовому засіданні вимоги скарги підтримала, просила постанову про закриття кримінального провадження скасувати як винесену передчасно без проведення усіх необхідних слідчих дій по кримінальному провадженню.

Дізнавач ОСОБА_5 подав заяву про розгляд скарги у його відсутність у зв`язку з службовою зайнятістю. Закриття кримінального провадження вважає правомірним, оскільки в ході проведення досудового слідства було встановлено, що спір між співвласниками будинку має цивільно-правовий характер і має вирішуватися в судовому порядку (а.с.13).

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Вислухавши присутніх учасників процесу, перевіривши матеріали скарги, оглянувши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшла наступного висновку:

Відповідно до норми ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина 1 ст. 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Статтею 40-1 КПК України встановлено, що дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач, зокрема, уповноважений починати дізнання за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених ст.284 цього Кодексу.

Право на оскарження рішень слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження передбачено ст.303 КПК України.

Відповідно до вимог п.2 ч.5 ст.110 КПК України, постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України.

В ході розгляду скарги встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду від 29.11.2022 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.12.2022 року внесені відомості за №0000649 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України

Постановою дізнавача СД Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 від 30.09.2023 року кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000649 від 02.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України закрито, на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, за відсутності в діянні складу кримінального правопорушення (а.с.2).

Предметом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні було повідомлення ОСОБА_4 про чинення йому перешкод в користуванні належним йому майном - 3/10 частками домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , іншими співвласниками цього домоволодіння.

З постанови та матеріалів кримінального провадження вбачається, що в ході досудового розслідування даного кримінального провадження були допитані потерпілий ОСОБА_4 , свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_6 .

В ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_4 згідно витягу з Єдиного реєстру прав на нерухоме майно є власником 3/10 будинку за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору міни №1384 від 11.08.2022 року. Також встановлено, що власником 2/5 будинку згідно архівної довідки №343 ОМБТІ є ОСОБА_6 на підставі договору дарування №1-1575 від 11.06.1993 року.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 повідомив, що є співвласником будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , проте інші співвласники перешкоджають його проживанню у вказаному будинку.

Допитана в якості свідка ОСОБА_6 повідомила, що проживає у вказаному будинку з 1969 року. На теперішній час проживає разом с сином ОСОБА_7 , який вступає у спадщину на 3/10 частки будинку у судовому порядку. Також додала, що не бажає щоб раніше незнайомий ОСОБА_4 проживав разом з нею.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 повідомив, що проживає у вказаному будинку. З 2019 року вступає у спадщину на 3/10 частки будинку. Також додав, що не бажає щоб раніше незнайомий ОСОБА_4 проживав разом з ним.

В ході досудового розслідування було встановлено, що між співвласниками будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виник спір щодо користування майном, що є у спільній частковій власності. Питання щодо порядку володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю у передбаченому законодавством порядку співвласниками не вирішувалося, частки в натурі не виділені.

Кримінальне правопорушення, передбачене ст.358 КК України, кваліфікується як самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Об`єктом злочину, передбаченого ст.358 КК України, є встановлений законодавством порядок реалізації громадянами своїх прав та обов`язків, нормальна управлінська діяльність і авторитет органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Об`єктивна сторона характеризується сукупністю таких ознак: 1) самовільним, всупереч встановленому законом порядку, вчиненням будь-яких дій; 2) оспорюваністю правомірності цих дій з боку інших громадян або юридичних осіб; 3) заподіянням такими діями значної шкоди правоохоронюваним інтересам; 4) причинним зв`язком між діями винної особи та значною шкодою. Суб`єкт злочину осудна приватна особа, яка на момент вчинення злочину досягла 16-ти річного віку.

Відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України», «Ірландія проти Сполученого Королівства» та ін.).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був учинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винуватою.

Відповідне тлумачення принципу поза розумним сумнівом наведене в постанові ККС Верховного Суду від 23 червня 2020року №159/3738/16.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення.

Дізнавачем вчинено ряд слідчих дій спрямованих на всебічне, повне і неупереджене дослідження обставин кримінального провадження. При винесенні оскаржуваної постанови дізнавачем було надано належну правову оцінку обставинам даного кримінального провадження та вмотивовано висновки щодо відсутності в діянні осіб складу кримінального правопорушення.

Зібрані докази оцінені дізнавачем з точки зору належності, допустимості, достовірності, є достатніми для прийняття процесуального рішення про закриття кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України. Постанова дізнавача відповідає вимогам ст.110 КПК України, є вмотивованою, викладені у постанові доводи і твердження відповідають фактичним обставинам справи, встановленим у ході досудового розслідування.

На процес збирання доказів можуть впливати й інші учасники кримінального провадження, зокрема, заявник та потерпілий, їх представники, шляхом подання на підтвердження своєї заяви речей і документів (пункт 2 частини 2 статті 60 КПК України), подання доказів слідчому, прокурору, слідчому судді, суду, заявлення клопотань, надання пояснень тощо (частина 1 статті 56 КПК України).

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

На підставі наведеного, слідчий суддя дійшла висновку про відсутність підстав для скасування постанови про закриття кримінального провадження.

Керуючись ст. ст.303-309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 про скасування постанови про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000649 від 02.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.1 ст.356 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (ухвали).

Повне судове рішення складено та проголошено 10-00 год. 13.10.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1