УХВАЛА

Іменем України

01 грудня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання ст.слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , (зі слів): одружений, має вищу освіту, неофіційно працює менеджером з продажу, раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 111 КК України, у кримінальному провадженні №0000149 від 18.10.2023,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ

1.1. 30.11.2023 слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

1.2. У клопотанні вказується, що слідчим відділом УСБУ в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000149 від 18.10.2023 за підозрою ОСОБА_5 у тому, що останній 25.12.2022 перебуваючи на території Краснінського митного поста Смоленської митниці РФ, добровільно почав співпрацювати з представниками прикордонної служби Федеральної служби безпеки РФ та передав інформацію щодо місць розташування на території м. Києва військових об`єктів та місць дислокації особового складу Сил оборони України, а саме використовуючи дані, які йому були достовірно відомі, показав на карті точну локацію розміщення гуртожитків Київського національного університету ім. Т. Шевченка на території Голосіївського району м. Києва, де розміщувався особовий склад підрозділів Сил оборони України, а також 17.04.2023, перебуваючи у АДРЕСА_2 , з використанням мобільного телефону сфотографував для подальшої передачі представникам спецслужб держави-агресора місцезнаходження адмінбудівлі Баранівської районної ради, де дислокувався штаб та командування військової частини ЗСУ, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

1.3. Посилаючись на наявністю обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину, наявністю ризиків його переховування від органу досудового розслідування та суду, можливості продовжити вчинення злочину, перешкоджання кримінальному провадженню шляхом знищення, приховування або спотворення речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також посилаючись на положення ч. 6 ст. 176 КПК, слідчий просив задовольнити його клопотання.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

2.2. Слідчий та прокурор у судовому засіданні подане клопотання підтримали, надали усні пояснення аналогічні викладеним у клопотанні та просили клопотання задовольнити.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував свою причетність до вчинення інкримінованого йому злочину, вказував про неправдивість свідчень наданих його дружиною та її родичем під час їх допитів, що пояснив метою дружини заволодіти його квартирою у м.Києві, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

2.4. Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні вказував на необґрунтованість підозри, вчинення провокації щодо підозрюваного, недопустимість протоколів допиту свідків, що лежать в основі повідомленої підозри, допущені слідством порушення вимог КПК, відсутність ризиків, на які вказував слідчий та прокурор, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО (КПК України)

3.1. Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

3.3. За змістом частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.4. Згідно із частиною 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

3.5. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (пункту 4 частини 2 статті 183 КПК).

3.6. Згідно із абзацом 8 частини 4 статті 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.

3.7. Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним […] кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

4.1. Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України зобов`язаний з`ясувати наявність ряду обставин:

(і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

4.2. Зі змісту повідомлення про підозру від 30.11.2023 слідує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні державної зради, тобто у діянні, умисно вчиненим громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній безпеці України: наданні представнику іноземної держави допомоги у проведенні підривної діяльності, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

4.3. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення ЄСПЛ у справі O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

4.4. Слідчий суддя ураховує, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які є необхідними для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (див. рішення ЄСПЛ у справі Murray v. the United Kingdom, § 55; K.-F. v. Germany, § 57; Erdagoz v. Turkey, § 51).

4.5. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення докази у їх сукупності здаті переконати неупередженого спостерігача, що останній, можливо, вчинив злочин, передбачений ч. 2 ст. 111 КК України, що стверджується, зокрема:

- копією протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 02.11.2023, який показав, що 17.04.2023 перебуваючи у м. Баранівка Звягельського району Житомирської області, ОСОБА_5 здійснив фотографування місця дислокації військовослужбовців ЗСУ, а саме в/ч НОМЕР_1 , з метою подальшої передачі представнику спеціальних служб рф;

- копією протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 03.11.2023, яка показала, що 23.12.2022 під час перебування на території рф в ході фільтраційних заходів ОСОБА_5 передав представнику спеціальних служб рф інформацію про розміщення районів у м. Києві, основних трас сполучення та надав інформацію про розміщення особового складу ЗСУ в гуртожитку ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- копією протоколу за результатом проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відеоконтроль особи від 02.11.2023, в якому зафіксовані факти надання ОСОБА_5 представнику спеціальних служб рф відомостей про розміщення особового складу ЗСУ в гуртожитку ІНФОРМАЦІЯ_2 та по якому був нанесений ракетний удар зс рф;

- копією протоколу огляду мережі Інтернет від 27.11.2023, в ході якого оглянуто інформацію з мережі Інтернет щодо наслідків ракетного удару по гуртожитку КНУ ім. Т. Шевченка у Голосіївському районі м. Києва.

4.6. Слідчий суддя вважає необгрунтованими доводи сторони захисту про недопустимість наданих протоколів допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 через те, що останні допитані неуповноваженою особою, оскільки слідчим у кримінальному провадженні ОСОБА_11 надано доручення начальнику Звягельського РВ УСБУ в Житомирській області на проведення необхідних слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні №0000149, при цьому, будь-яких обставин, які б могли свідчити про те, що протоколи допитів вказаних свідків були отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, слідчим суддею у ході розгляду клопотання слідчого не встановлено.

4.7. Слідчий суддя також вважає безпідставними доводи захисника про вчинення провокації щодо підозрюваного, оскільки будь-яких обставин, що могли про це свідчити не встановлено.

4.8. Спростовуючи свою причетність до вчинення інкримінованого злочину підозрюваний ОСОБА_5 стверджував про неправдивість показів, наданих свідками: дружиною ОСОБА_10 та її родичем ОСОБА_9 , які пояснив метою заволодіння ОСОБА_10 майном підозрюваного, а саме квартирою у м. Києві, однак слідчий суддя вважає такі пояснення суперечливими, оскільки у ході розгляду клопотання підозрюваний повідомив, що його дружина ОСОБА_10 підписала всі документи, за якими квартира у м. Києві перейшла у одноособову власність підозрюваного.

4.9. Слідчи суддя вважає, що надані слідчим докази на цій стадії розслідування є достатніми, щоб вважати підозру ОСОБА_5 у вчинення інкримінованого йому злочину, обгрунтованою.

(іі) Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

4.10. У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 5, ч. 1 ст. 177 КПК, а саме можливості підозрюваного ОСОБА_5 1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) перешкоджати кримінальному провадженню шляхом знищення, приховування або спотворення речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) продовжити вчинення злочину проти основ національної безпеки України, у вчинення якого він підозрується.

4.11. Слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, що вказують про обґрунтовану підозру у причетності ОСОБА_5 до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 15 років або довічним позбавленням волі, специфіку та обставини вчинення злочину, стадію досудового розслідування, продовження строку дії воєнного стану в Україні, активне ведення бойових дій та збройної агресії російської федерації на території України, діяльність іррегулярних незаконних збройних формувань та груп найманців, створених та керованих, фінансованих російською федерацією, що зумовлює тимчасову не контрольованість окремих територій України, що не виключає можливість переховування підозрюваного від суду на вказаних територіях та перехід на сторону ворога, невстановлення слідством всіх обставин та свідків вчинення кримінального правопорушення, що у своїй сукупності дає слідчому судді розумні підстави вважати наявними ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, можливості перешкоджати кримінальному провадженню шляхом знищення, приховування або спотворення речей і документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинення іншого кримінальне правопорушення чи продовження вчинення злочину проти основ національної безпеки України, тобто наявні ризики, передбачені п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

(ііі) Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

4.12. Слід зазначити, що згідно частини 1 статті 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

4.13. Ураховуючи суть та характер розслідуваного кримінального правопорушення, наявність високих ризиків можливості підозрюваного вчинити дії, передбачені п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачння доведено наявність підстав вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, не буде дієвим, оскільки не здатний реально запобігти встановленим ризикам та в достатній мірі гарантувати належну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

4.14. За таких обставин наявні підстави для задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, а саме до 28.01.2024

4.15. При цьому, застосувуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявних ризиків та обставин, передбачених ст. 178 КПК, слідчий суддя на підставі абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК вважає за необхідне не визначати підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, оскільки такий захід не здатний реально запобігти встановленим ризикам та забезпечити дотримання підозрюваним його процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира,

П О С Т А Н О В И В :

1. Клопотання ст. слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Житомирській області ОСОБА_7 , задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 28 січня 2024 року, без визначення розміру застави.

3. Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя Костянтин ШАЛОТА