Провадження № 1-кс/750/5151/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2023 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чернігові клопотання старшого слідчого в ОВС СВ Управління СБУ в Чернігівській області про продовження строку тримання під вартою стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рудний Кустанацької області Республіки Казахстан, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ФОП, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України,

в с т а н о в и в:

16.10.2023 старший слідчий в ОВС СВ Управління СБУ в Чернігівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Чернігівської обласної прокуратури ОСОБА_9 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив задовольнити з наведених у ньому підстав, зазначив, що ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, не зменшилися; досудове розслідування не завершилося, оскільки необхідно отримати висновки призначених експертиз, провести тимчасові доступи до документів. Слідчий підтримав клопотання.

Підозрюваний і його захисники у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання. При цьому захисник ОСОБА_6 вказав на необґрунтованість повідомленої ОСОБА_7 підозри за ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, зауваживши, що таким чином стороною обвинувачення штучно створено неможливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою; вважав заявлені ризики малоймовірними, а ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України взагалі відсутній, що було констатовано в ухвалі слідчого судді про застосування запобіжного заходу; просив у разі задоволення клопотання визначити розмір застави як альтернативний запобіжний захід триманню під вартою, зважаючи на складні сімейні обставини підозрюваного. Захисник ОСОБА_5 просив застосувати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заявивши відповідне письмове клопотання, згідно якого просив зважити на наявність захворювань батьків підозрюваного та його дружини, а також на малолітній вік його доньки, яка потребує батьківського виховання; захисник висловив незгоду з правовою кваліфікацією дій підозрюваного, вказавши, що правильно було кваліфікувати дії підозрюваного за ст. 190 КК України.

Заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.

Слідчим відділом Управління СБУ в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000084 від 01.04.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України.

24.08.2023 о 14 год. 25 хв. ОСОБА_7 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення на підставі п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України.

24.08.2023 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України.

У судовому засіданні захисники підозрюваного заперечили обґрунтованість повідомленої ОСОБА_7 підозри.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені. Проте, воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення. Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

На думку слідчого судді, досліджені у судовому засіданні докази є достатніми для твердження, що підозра ОСОБА_7 в учиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України, є обґрунтованою, що підтверджується показаннями свідка ОСОБА_10 та матеріалами негласних слідчих розшукових дій, які додано до клопотання, згідно яких ОСОБА_7 надавав консультації щодо виготовлення документів свідку для виїзду за кордон, зазначаючи вартість таких послуг, неодноразово зустрічався з ним з цього приводу, отримав від свідка грошові кошти в сумі 1500 доларів США за виготовлення документів для виїзду за кордон, передавав і отримував документи свідка.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 26.08.2023 застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20.10.2023.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 18.10.2023 строк досудового розслідування продовжено до 24.12.2023.

Обставинами, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії запобіжного заходу, застосованого щодо підозрюваного, згідно клопотання та пояснень прокурора в судовому засіданні є необхідність отримання висновків технічної експертизи документів і комп`ютерно-технічних експертиз, проведення тимчасових доступів до документів операторів мобільного зв`язку та банківських рахунків підозрюваних, здійснити інші процесуальні дії.

Тобто, на даний час існують об`єктивні причини, через які досудове розслідування не може бути завершене до закінчення строку дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; проведення вказаних процесуальних дій необхідно для завершення досудового розслідування.

Слідчий суддя зважає, що за змістом ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, передбаченого ст. 114-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З матеріалів кримінального провадження і доводів прокурора в судовому засіданні вбачається, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 332 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України є тяжкими злочинами.

При вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги характер вчинених протиправних діянь, їх тяжкість, вчинення протиправних дій під час воєнного стану шляхом перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України; враховано дані про особу підозрюваного, стан його здоров`я, сімейний і матеріальний стан, в тому числі зважено на наявність хвороб у батьків підозрюваного та його дружини, а також наявність на його утриманні тринадцятирічної доньки. Слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що ОСОБА_7 , усвідомлюючи тяжкість і невідворотність покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, в тому числі враховано, що згідно досліджених у судовому засіданні доказів підозрюваний у складі групи осіб здійснював дії з виготовлення документів для безперешкодного перетину державного кордону України військовозобов`язаним. Підозрюваний може незаконно впливати на свідка ОСОБА_10 з метою зміни ним показань на свою користь для підтвердження своєї захисної версії подій.

Також прокурор посилався на наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний може продовжити кримінальне правопорушення, в якому він підозрюється, та вчинити інші кримінальні правопорушення. На думку слідчого судді, даний ризик є необґрунтованим, оскільки згідно доданих до клопотання матеріалів кримінального провадженні відсутня інформація про іншу протиправну діяльність підозрюваного, який є раніше не судимим.

Захисник ОСОБА_6 посилався на недоведеність і малоймовірність вказаних у клопотанні ризиків. Разом з тим, ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій; кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Таким чином, у судовому засіданні прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому клопотання слід задовольнити. Зважаючи на положення ч. 6 ст. 176 КПК України та підозру ОСОБА_7 в тому числі в учиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України, під час дії воєнного стану, є неможливим застосування домашнього арешту чи інших більш м`яких запобіжних заходів, про що в судовому засіданні клопотали підозрюваний і його захисник ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_6 просив визначити розміри застави як альтернативного запобіжного заходу в разі прийняття рішення про продовження строку тримання під вартою підозрюваного. Разом з тим, за змістом абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтею 114-1 КК України. Окрім того, за змістом ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, передбаченого ст. 114-1 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Зважаючи на фактичні обставини даної справи, на зазначені ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та дію на даний час воєнного стану, відсутні підстави для визначення розміру застави. Визначення застави в даному випадку буде суперечити ч. 6 ст. 176 КПК України та з урахуванням характеру вчиненого діяння застосування застави як запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 309 КПК України,

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 відмовити.

Клопотання слідчого ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування до 16 грудня 2023 року, з подальшим утриманням в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали встановити до 16 грудня 2023 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1