Справа № 953/2540/23
Провадження № 1-кп/646/161/2024
У Х В А Л А

іменем України

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

обвинувачених: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0003099 від 04.10.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28 , ч.4 ст.111-1 КК України,-

встановив:

Червонозаводський районний суд м.Харкова здійснює судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжних заходів, які застосовані до обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб. Також прокурор просить не визначати розмір застави. В обґрунтування клопотань прокурор посилається на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченими інкримінованого їм кримінального правопорушення, а також ризику переховування обвинувачених від суду, про що, на думку прокурора, свідить усвідомлення обвинуваченими неможливості повного контролю державною владою кордонів України в умовах збройної агресії Російської Федерації проти України, а також той факт, що обвинувачені проживають у населеному пункті у безпосередній близькості від державного кордону України з РФ, ділянку якого державна влада України через військові дії не контролює у повній мірі. Крім того, згідно з ч.6 ст.176 КПК України до осіб, які обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.111-1 КК України, під час дії воєнного стану у разі наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, застосовується лише такий запобіжний захід як тримання під вартою. Також прокурор просить не визначати розмір застави на підставі абз.8 ч.4 ст.183 КПК України. Наявність реального ризику втечі, на думку прокурора, свідчить про неможливість його запобігання шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів до обвинувачених.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти клопотань прокурора та заявив клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченим на домашній арешт або визначення розміру застави обвинуваченим у разі продовження строку тримання їх під вартою. Захисник посилається на тривалість тримання обвинувачених під вартою, а також ту обставину, що один з видів покарань, які передбачені за вчинення інкримінованого обвинуваченим кримінального правопорушення, є штраф. За таких обставин та з урахуванням того, що під час судового розгляду вже досліджені всі надані суду стороною обвинувачення докази, не має доцільності у застосуванні до обвинувачених найбільш суворого запобіжного заходу.

Обвинувачені заперечували проти клопотань прокурора та підтримали клопотання захисника.

Прокурор заперечував проти клопотання захисника.

Вислухавши сторони, дослідивши їх доводи та перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що обвинувачені були затримані 11.01.2023р. та у той же день їм повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

12.01.2023р. ухвалами слідчого судді Київського районного суду м.Харкова до обвинувачених було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з визначенням розміру застави.

Ухвалами Харківського апеляційного суду від 19.01.2023р. вищевказані ухвали слідчого судді від 12.01.2023р. були скасовані, а до обвинувачених застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В подальшому строк запобіжного заходу обвинуваченим продовжувався ухвалами слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 06.03.2023р., а також ухвалами Київського районного суду м.Харкова від 10.04.2023р. та Червонозаводського районного суду м.Харкова від 07.06.2023р., від 28.07.2023р., від 18.09.2023р., від 03.11.2023р., від 20.12.2023р.

Ухвалами Харківського апеляційного суду від 21.09.2023р. та від 03.10.2023р. були залишені без змін вищевказані ухвали суду першої інстанції від 28.07.2023р. та від 18.09.2023р. відповідно.

Як вже неодноразово зазначав суд, існує обґрунтована підозра у вчиненні обвинуваченими інкримінованих кримінальних правопорушень, тобто інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що обвинувачені могли вчините інкриміновані їм кримінальні правопорушення.

Стосовно ризику переховування обвинувачених від суду, який передбачений п.1 ст.177 КПК України, його наявність підтверджується сукупністю тяжкості обвинувачення, інкримінованого ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , з наступними обставинами: обвинувачені не мають неповнолітніх дітей чи інших непрацездатних осіб на своєму утриманні.

Місцем роботи ОСОБА_5 є с.Вільхуватка Куп`янського району Харківської області. Цей же населений пункт є місцем здійснення ОСОБА_6 його повноважень депутата сільської ради. Територія Вільхуватської сільської територіальної громади була тимчасово окупованою, а на цей час відноситься до територій, де ведуться бойові дії. Отже, на цій території органи державної влади України мають обмежені можливості контролю державного кордону України з Російською Федерацією та умовної лінії між підконтрольною державній владі територією України та тимчасово окупованою територією України.

Суд погоджується з доводами сторони захисту про те, що обвинувачені не можуть проживати зараз за місцем реєстрації у с.Вільхуватка. Так, Розпорядженням Голови Куп`янської районної військової адміністрації від 22.01.2024р. оголошено обов`язкову евакуацію населення декількох населених пунктів Куп`янського району Харківської області, у тому числі, с.Вільхуватка, у зв`язку з збільшенням кількості обстрілів цивільних домоволодінь та об`єктів інфраструктури.

Під час судового розгляду встановлено, що обвинувачені мають у власності квартиру у м.Харкові. В той же час, у них відсутні міцні соціальні зв`язки у цьому населеному пункті.

Таким чином, з урахуванням обставин інкримінованого обвинуваченим кримінального правопорушення та особистої ситуації обвинувачених правові наслідки кримінального переслідування обвинувачених можуть бути для них більш обтяжливими, ніж втеча.

Разом з тим, оскільки на цей час усі представлені суду сторонами кримінального провадження докази вже досліджені під час судового розгляду, з огляду на тривалість тримання обвинувачених під вартою, ризик їх переховування від суду зменшився.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці вказує на стандарт, за яким зі спливом часу ризик втечі обвинуваченого від суду зменшується. Причиною зменшення небезпеки втечі зі спливом часу, проведеного під вартою, є ймовірність того, що тривалість попереднього ув`язнення буде зарахована до періоду ув`язнення, на який відповідна особа може розраховувати, якщо її засудять, є ймовірно, це зробить перспективу менш приголомшливою для нього та зменшить його спокусу втекти.

Наявність обґрунтованої підозри та ризику переховування обвинуваченого від суду є підставами для продовження обвинуваченим строку запобіжного заходу у вигляду тримання під вартою.

В той же час, оскільки на цей час наявний лише один ризик втечі і ступінь його інтенсивності з часом та з огляду на стадію кримінального провадження значно зменшилася, застосування до обвинувачений безальтернативного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не виправдовує мети кримінального провадження.

Суд також приймає до уваги вік, стан здоров`я, сімейний стан обвинувачених, відсутності даних, які б свідчили про ризик повторного вчинення обвинуваченими кримінального правопорушення.

Тому, з урахуванням підстав та обставин, які передбачені ст.ст.177, 178 КПК України, суд вважає можливим визначити обвинуваченим розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, з урахуванням вищевказаних обставин, матеріального стану обвинувачених, суд визначає кожному з них максимальних розмір застави, мпередбачений зазначеною правовою нормою.

Суд вважає, що такий розмір буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків та не буде непомірним для них.

Що стосується клопотання захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченим на домашній арешт, то з урахуванням обставин інкримінованого їм злочину, покладання на них обов`язків у межах домашнього арешту без ризику втрати ними або іншою особою заставодавцем грошової суми (застави) у разі невиконання обвинуваченими процесуальних обов`язків, не надасть достатніх гарантій від ризику втечі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 177, 178, 182, 183, 184, 199, 331, 369-372 КПК України, суд

ухвалив:

Частково задовольнити клопотання прокурора.

Задовольнити клопотання захисника.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 12.04.2024 р. включно, визначивши розмір застави у сумі 60'560,00 грн. (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят грн. 00 коп.), що дорівнює 20 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 12.04.2024 р. включно, визначивши розмір застави у сумі 60'560,00 грн. (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят грн. 00 коп.), що дорівнює 20 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачені або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави зобов`язати обвинувачених, після звільнення з-під варти, виконувати наступні обов`язки:

- прибувати до суду на першу вимогу;

- не відлучатися з м.Харкова без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи,

- утриматися від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченим, що у разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Червонозаводського районного суду м. Харкова, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ «Харківський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченої та/або обвинуваченого з - під варти та повідомити усно і письмово прокурора та суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого, обвинуваченої з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений, обвинувачена зобов`язані виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений, обвинувачена вважаються таким, до яких застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, обвинувачена, будучи належним чином повідомлені, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього, неї при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого, обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали до 12.04.2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, що перебувають під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1