1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/6256/23 1-кп/335/707/2023
17 жовтня 2023 р. Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
ВСТАНОВИВ:
В судовому засіданні захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення комплексної судово-медичної експертизи у даному кримінальному провадженні з підстав встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень. Адвокат посилається на те, що відповідно до Наказу № 402 Міністерства оборони України від 14.08.2008 про затвердження Положення про військово-лікарську експертизу у загальних положеннях п.1.1. військово-лікарська експертиза визначає придатність за станом здоров`я до військової служби, установлює причинний зв`язок захворювань, травм, умови застосування медико-соціальної реабілітації та допомоги військовослужбовцям. Також захисник посилається на те, що відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 408 КК України, яка розкриває поняття дезертирство, тобто самовільне залишення військової частини або місця служби, що ОСОБА_4 був направлений на лікування і фактів, шо він самовільно покинув військову частину немає. З обвинувального акту не відомо, коли ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, при яких обставинах, де він лікувався, яку медичну допомогу надали останньому. Захисник вказує, що на всі ці питання повинна надати військова лікарська експертиза.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника.
Прокурор проти клопотання адвоката про призначення судово-медичної експертизи заперечував, вказав, що це виходить за межі обвинувачення підсудного, крім того приведе до затягування розгляду справи.
Заслухавши думку учасників процесу, розглянувши клопотання захисника, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з огляду на таке.
Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:
1) встановлення причин смерті;
2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;
3)визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;
4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;
6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.
Згідно ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень від 08.10.1998 № 53/5за процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.
Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:
1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;
2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 (психіатрична експертиза) цього Кодексу;
3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Виключний перелік обставин, для з`ясуваннях яких суд зобов`язаний в обов`язковому порядку доручити проведення відповідної експертизи, визначений у ч. 2 ст. 242 КПК України.
Доводи сторони захисту щодо призначення судово-медичної експертизи у даному кримінальному провадженні, не вказують на наявність обставин, які б зобов`язували суд в обов`язковому порядку призначити відповідну експертизу.
Згідно з частиною 6 статті 244 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя або суд задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
З доводів сторони захисту випливає, що військово-лікарська експертиза визначає придатність за станом здоров`я до військової служби, установлює причинний зв`язок захворювань, травм, умови застосування медико-соціальної реабілітації та допомоги військовослужбовцям. Також підставами призначення такої експертизи адвокат вказує відсутність встановлення таких обставин, як, коли ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, за яких обставин, де лікувався, яку медичну допомогу йому надали. Захисник вказує, що на всі ці питання повинна надати відповідь військова лікарська експертиза.
Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 408 КК України, дезертирство самовільне залишення військової частини або місця служби з метою ухилитися від військової служби, а також нез`явлення з тією самою метою на службу у разі призначення, переведення, з відрядження, відпустки або з лікувального закладу.
Суб`єктами злочину можуть бути військовослужбовці строкової служби, у тому числі й ті, що відбувають покарання в дисциплінарному батальйоні, курсанти та слухачі військово-навчальних закладів, прапорщики, мічмани, особи офіцерського складу, військовослужбовці, які проходять службу за мобілізацією, за контрактом.
З об`єктивної сторони злочин полягає у самовільному залишенні військової частини або місця служби з метою повністю ухилитися від проходження військової служби або у нез`явленні з тією ж метою на службу у разі призначення, переведення, з відрядження, відпустки або з лікувального закладу.
З матеріалів справи випливає, що ОСОБА_4 відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 69/2022 призваний на військову службу під час мобілізації та направлений до військової частини НОМЕР_1 , тобто він є військовослужбовцем військової служби по мобілізації.
Згідно з медичною довідкою військово-лікарської комісії № 456/с від 29.06.2023 солдат ОСОБА_4 , 1990 року народження, пройшов медичний огляд ВЛК ДУ «ТМО МВС України по Запорізькій області» та є обмежено придатним до військової служби.
Проте, встановлення ступеню тяжкості та характеру тілесних ушкоджень ніяким чином не впливають на кваліфікацію інкримінованого ОСОБА_4 стороною обвинувачення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, тому запропоновані захисником у клопотанні про призначення комплексної судово-медичної експертизи запитання виходять за межі обвинувачення, і ніяким чином не можуть вплинути на встановлення об`єктивної істини по справі.
Суд звертає увагу, що судове слідство триває, в процесі судового розгляду будуть досліджуватися всі надані суду докази і оцінка щодо їх належності та допустимості, як доказу винуватості або невинуватості обвинуваченого, буде надана судом в нарадчій кімнаті, в порядку, встановленому ст. 89 КПК України.
Призначення судово-медичної експертизи у справі є недоцільним, та з`ясування тих обставин та питань, які ставить в своєму клопотанні захисник, не мають значення для судового розгляду, виходять за межі обвинувачення, крім того, суд вважає, що підстави для призначення і проведення такої експертизи, які вказані адвокатом необхідні стороні захисту для з`ясування питань права, що є недопустимим в порядку ст. 244 КПК України.
За таких обставин, судом не встановлено підстав для задоволення заявленого в судовому засіданні стороною захисту клопотання про призначення судово-медичної експертизи, а відтак в задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст. 242, 332 КПК України, суд
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про призначення комплексної судово-медичної експертизи в кримінальному провадженні відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає, проте заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, що передбачено ч. 1 ст. 392 КПК України.

Вступну та резолютивну частини ухвали виготовлено в нарадчій кімнаті та проголошено в судовому засіданні 17 жовтня 2023 року, повний текст ухвали виготовлено 20 жовтня 2023 року.

Суддя ОСОБА_1