Дата документу 30.11.2023Справа № 554/9138/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.11.2023 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Полтаві клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000365 від 10.03.2023 за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 128, ч. 4 ст. 185 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Харків, українки, громадянки України, із неповною середньою освітою, не працюючою, не одруженою, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, зареєстровану за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючу за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судиму, а саме:

-21.03.2023 вироком Октябрського районного суду м. Полтави за ч. 1 ст. 125 КК України, до 120 (сто двадцять) годин громадських робіт;

-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні СВ відділення поліції №1 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000365 від 10.03.2023 за підозрою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 128, ч. 4 ст. 185 КК України.

Епізод 1: Установлено, що 09.03.2023 о 19:51 год., ОСОБА_5 , перебуваючи поряд з магазином «Маркетопт», що розташований за адресою: м. Полтава вул. Зіньківськв 6в, на сходах, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, маючи злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, умисно здійснила поштовх потерпілого ОСОБА_8 , від якого останній впав на витягнуту ліву руку та отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелому кісток лівого передпліччя в нижній та середній третині зі зміщенням, які кваліфікуються як ушкодження СЕРЕДНЬОГО ступеню тяжкості, за ознакою тривалого розладу здоров`я .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені необережного середньої тяжкості тілесного ушкодження, кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України.

Епізод 2: 14.06.2023 в період часу з 13:13 год. по 13:16 год. ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні магазину «Маркетопт» (ПП «ПАВІС» ЄДРПО 41462762), що розташований за адресою: місто Полтава, провулок Кооперативний, 1, з корисливого мотиву, розуміючи, що на території України діє період воєнного стану, запроваджений Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, затверджений Верховною Радою України 24.02.2022 та продовжений Указом Президента України № 254/2023 від 19.05.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», діючи таємно, умисно, з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку лікеру Sheridans 15,5% 0,5 л у кількості 1 шт., вартістю 430 (чотириста тридцять гривень) 38 (тридцять вісім) копійок спричинивши потерпілому ПП «ПАВІС» матеріальну шкоду на вказану суму.

У подальшому ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зникла, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України.

28.09.2023 слідчим за погодженням з прокурором згідно з п. 1, 3 ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлено ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

29.11.2023 року на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на затримання ОСОБА_5 затримано о 15 год. 18 хв., що підтверджується протоколом про затримання.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав та просив його задовольнити. Слідчий в судовому засідання клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Підозрювана в судовому засіданні вказала, що вину визнає, але просить відмовити в задоволенні клопотання слідчого та застосувати до неї запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою з огляду.

Захисник підозрюваної в судовому засіданні підтримала свою підзахисну, прохала відмовити у задоволенні клопотання слідчого, обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою до її підзахисної, враховуючи життєві обставини підзахисної.

Заслухавши сторін, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі „ Гарькавий проти України" зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У відповідності до ст. 5 п. „С" Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183 КПК України.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною першою статі 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Таким чином ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, і сторона обвинувачення вважає, що стосовно підозрюваної ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки, без застосування вказаного запобіжного заходу, підозрюваний може:

*переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

*незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

*вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першої статті 177 КПК України, варто розцінювати наступні обставини:

1.Можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Перебуваючи на волі підозрювана ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість вчиненого нею злочинів, за скоєння якого передбачене безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, зможе ухилятися від слідства та суду, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення йому покарання за скоєне кримінальне правопорушення.

Поряд із цим підозрювана не заміжня, не працює та не має утриманців, що свідчить про слабкість його соціальних зв`язків.

2. Можливість незаконно впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні.

Обстановка вчинення інкримінованого діяння характеризує ОСОБА_5 як особу, яка має підвищений рівень суспільної небезпечності, об`єктивно здатну незаконно впливати на потерпілих ОСОБА_5 , свідків у цьому кримінальному провадженні, залякуючи їх з метою зміни ними показань в судовому засіданні. Зміна показань свідків на користь підозрюваного унеможливить якісне проведення досудового розслідування та позбавить можливості притягти винну особу до кримінальної відповідальності.

3.Можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрювана не працевлаштована та не має будь-яких легальних джерел доходів, а вчинення нових крадіжок є єдиним способом отримання ОСОБА_5 грошових коштів.

Відсутність будь-яких засобів для існування: офіційних джерел доходів, постійного або тимчасового місця роботи, заощаджень, соціальних зв`язків є неспростовним ризиком вчинення злочинів ОСОБА_5 у майбутньому.

Окрім цього, ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, останнього разу 21.03.2023 Октябрським районним судом м. Полтави за ч. 1 ст. 125 КК України до 120 (сто двадцять) годин громадських робіт. Тобто підозрювана ОСОБА_5 на шлях виправлення не стала, вчиняє правопорушення та має схильність до антисоціальної поведінки.

Враховуючи зазначені вище ризики і наявність обґрунтованої підозри, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш прийнятним, а інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути ризики, передбачені ст. 177 КПК України з наступних причин:

особисте зобов`язання - занадто м`який запобіжний захід, який не можна застосувати враховуючи особу підозрюваного, її репутацію, наявні ризики, та тяжкість вчиненого;

особиста порука не можливо застосувати, оскільки жодна особа, яка б заслуговувала на відповідну довіру, не звернулась до органу досудового розслідування з метою поручитись за підозрюваного та такого прохання від нього самого не надходило;

застава не можливо застосувати, оскільки підозрювана ніде не працює, не має інших легальних джерел доходу в достатньому розмірі та відповідної заяви від неї чи інших осіб про можливість сплати відповідної суми грошових коштів, в якості застави, не надходило;

домашній арешт - не можливо застосувати у зв`язку з тим, що

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину з високим рівнем суспільної небезпеки, а тому підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню ним нових злочинів. Окрім цього у підозрюваної відсутнє постійне місце проживання.

У разі застосування до підозрюваної ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу неможливо запобігти вищевказаним ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне, об`єктивне та всебічне встановлення істини у кримінальному провадженні.

Зважаючи на викладені обставини застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 більш м`які запобіжні заходи неможливо.

Слідчим спільно із працівниками сектору кримінальної поліції ВнП №1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області для вручення письмового повідомлення про підозру у вчиненні злочинів здійснено виїзд за останнім відомим місцем мешкання підозрюваної ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 . У ході бесіди із сусідами, які мешкають поруч, останні повідомили, що їм не відоме місцезнаходження ОСОБА_5 та останній раз з нею спілкувалися в телефонному режимі наприкінці липня 2023 року.

Згідно рапортів працівників сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 ГУНП у Полтавській області вони неодноразово намагалися відвідати місце проживання підозрюваного ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , але двері квартири були зачинені та ніхто їх не відчинив. Тому, 28.09.2023 постановою слідчого ВнП №1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за погодженням із прокурором Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_5 оголошено в розшук.

Згідно листа Верховного суду від 03.03.2022 №1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію рф проти України.

Під час вирішення питання про доцільність обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини. Зокрема, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відтак, з метою безперешкодного завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та звернення до суду з обвинувальним актом у найкоротший строк, забезпечення виконання підозрюваним покладених на неї процесуальних обов`язків, зокрема своєчасної явки за викликом до слідчого, прокурора і суду, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є необхідність застосувати щодо підозрюваного, найсуворіший запобіжного захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб.

У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, враховуючи позицію Європейського Суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (п. 4 ст. 182 КПК України).

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя приходить до висновку про можливість у даному випадку визначити підозрюваному розмір застави, матеріального стану підозрюваної особи, стану його здоровя, раніше не судимого, суд, вважає за необхідне визначити заставу у сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися із місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати до уповноваженого органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст. 181,183, 193,196 КПК України, слідчий суддя,-

ухвалила:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме з 15 год. 18 хв. 29 листопада 2023 року 15 год. 18 хв. 27 січня 2024 року з визначенням застави у розмірі 53 680 грн.,

Кінцевим днем тримання під вартою визначити 27 січня 2024 року.

Зобов`язати слідчого, який вніс клопотання про тримання під вартою, повідомити родичам заарештованої про її задоволення.

Призначити заставу в розмірі 53 680 гривень, після внесення якої підозрювана ОСОБА_5 звільняється з-під варти під заставу.

Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавській області (розрахунковий рахунок UA0015950 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, ЗКПО 26304855, отримувач ТУ ДСАУ в Полтавській області, призначення платежу застава.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний вище депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі Полтавського слідчого ізолятора Управління Державної пенітенціарної служби України в Полтавській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити письмово прокурора, що звернувся з клопотанням та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана ОСОБА_5 зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави, та вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

В разі внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися із місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати до уповноваженого органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Уповноважена службова у разі внесення застави при звільненні ОСОБА_5 зобов`язана роз`ясняти її обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі невиконання нею покладених обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та до неї може бути застосований запобіжній захід у виді тримання під вартою.

Термін дії обов`язків, покладених судом на ОСОБА_5 у разі внесення застави визначити по 27.01.2024 року.

Підозрювану ОСОБА_5 взяти під варту в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1