Справа № 195/1798/23
Провадження № 1-кс/195/286/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

20.11.2023 року с-ще Томаківка

Дніпропетровської області

Томаківський районний суд Дніпропетровської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення ВП №3 Нікопольського РУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000282 від 16.11.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

до Томаківського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділення ВП №3 Нікопольського РУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000282 від 16.11.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна, а саме: автомобіль AUDI моделі A4, загальний легковий седан реєстраційний номер НОМЕР_1 та два зіп-пакети із невідомою кристалічною речовиною коричневого кольору, які поміщені до сейф-пакету WAR0096908.

Клопотання обгрунтовано тим, що СВ ВП №3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000282 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, т.я. 15 листопада 2023 року о 16.11 годин до ВП № 3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що в лісосмузі, яка розташована на околиці с. Виводове Мирівської ТГ Нікопольського району, було виявлено факт незаконної порубки дерев.

Так, 15 листопада 2023 року, відповідно до вимог ст. 214 КПК України, слідчим СВ ВП №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 проведено огляд місця події в ході якого оглянуто ділянку місцевості за географічними координатами 47.687786, 34.902762, а саме ділянку біля лісосмуги поблизу с. Виводове Мирівської територіальної громади Нікопольського району Дніпропетровської області, де було виявлено автомобіль ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номером НОМЕР_2 в якому знаходяться пиляні колоди дерев. Також неподалік автомобіля знаходився автомобільний причеп д.н.з НОМЕР_3 , поблизу якого знаходились порубкові рештки колод дерев породи акація у кількості 9 шт. загальними розмірами: 1) довжина 57 см діаметр 30 см; 2) довжина 46 см діаметр 35 см; 3) довжина 47 см діаметр 44 см; 4) довжина 55 см діаметр 33 см; 5) довжина 60 см діаметр 39 см; 6) довжина 59 см діаметр 37 см; 7) довжина 60 см діаметр 34 см; 8) довжина 59 см діаметр 34 см; 9) довжина 51 см діаметр 42 см . Крім того, громадянин ОСОБА_5 , який перебував на місці події, під час огляду добровільно надав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номером НОМЕР_2 серії НОМЕР_4 .

Крім того, під час огляду місця події, а саме в лісосмузі неподалік вказаного автомобіля з причепом виявлено прикореневі спили дерев породи акація, в кількості 6 штук, діаметрами: 56 см.; 50 см.; 27 см; 36 см; 34 см; 52 см та два прикореневі спил дерев породи берест діаметрами : 19 см та 17 см.

За результатами проведеного огляду, слідчим тимчасово вилучено наступне майно: автомобіль ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 ; автомобільний причіп з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 ; порубкові рештки колод дерев породи акація у кількості 9 шт. загальними розмірами: 1) довжина 57 см діаметр 30 см; 2) довжина 46 см діаметр 35 см; 3) довжина 47 см діаметр 44 см; 4) довжина 55 см діаметр 33 см; 5) довжина 60 см діаметр 39 см; 6) довжина 59 см діаметр 37 см; 7) довжина 60 см діаметр 34 см; 8) довжина 59 см діаметр 34 см; 9) довжина 51 см діаметр 42 см.

Рішення про тимчасове вилучення автомобіля Автомобіль ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , причепу з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 та порубкові рештки колод дерев породи акація у кількості 9 шт. загальними розмірами: 1) довжина 57 см діаметр 30 см; 2) довжина 46 см діаметр 35 см; 3) довжина 47 см діаметр 44 см; 4) довжина 55 см діаметр 33 см; 5) довжина 60 см діаметр 39 см; 6) довжина 59 см діаметр 37 см; 7) довжина 60 см діаметр 34 см; 8) довжина 59 см діаметр 34 см; 9) довжина 51 см діаметр 42 см котрі знаходились поблизу причепу обґрунтовується тим, що відповідно до ст. 167 КПК України є достатньо підстав вважати, що вони використані як засоби чи знаряддя вчинення злочину та зберегли на собі сліди злочину (п. 1 ч. 1 ст. 167 КПК України) прийнято слідчим після проведення огляду. У свою чергу, є достатні підстави вважати, що колоди пиляних дерев, які знаходяться в середині автомобілю ВАЗ 21093, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 167 КПК України є предметом злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та відповідно предметом злочину кримінального провадження № 0000282 Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

На момент проведення огляду та тимчасового вилучення, вказане майно (ТЗ) перебувало у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , м.т.: НОМЕР_6 ).

Разом з тим, відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України ліс - тип природних комплексів, у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними грунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Згідно зі ст. 39 Лісового кодексу України полезахисні лісові смуги відносяться до категорії захисних лісів, які виконують водоохоронні, ґрунтозахисні та інші захисні функції.

Згідно з п. 7 Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 733 від 16.05.2007 року, до категорії захисних лісів відносяться лісові ділянки, що виконують функцію захисту навколишнього природного середовища та інженерних об`єктів від негативного впливу природних та антропогенних факторів, зокрема лісові насадження.

Крім того, відповідно до ст. 60 Закону України «Про охорону природного навколишнього середовища», полезахисні лісові смуги підлягають особливій охороні як унікальні та типові природні комплекси, що мають велику екологічну цінність для збереженим сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних явищ.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вилучені транспортний засіб ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 в якому знаходяться пиляні колоди дерев породи клен в кількості не менше 15 шт, причеп з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 були знаряддям вчинення злочину, тобто за допомогою них пилялися та перевозилися незаконно спиляні дерева.

Крім того, слідчий вказує в клопотанні, що вищевказане майно, є об`єктами матеріального світу, що відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а саме були знаряддям вчинення злочину, зберегли на собі його сліди, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий вказує, що під час проведення огляду місця події встановлено підстави вважати, що у вказаному автомобілі може перебувати інші знаряддя вчинення злочину засіб спилювання ( у т.ч. інші бензопили), оскільки виявлені сліди зрізів на пиляних деревах характерні своєю лінійністю одноманітністю, рівномірні сліди спилів на кожному з об`єктів.

Крім того, слідчий вважає, що з метою встановлення інших речових доказів та їх належного процесуального вилучення, зокрема:

підтвердження факту знаходження тимчасово вилученого транспортного засобу на місці скоєння злочину, необхідно накласти арешт на автомобіль ВАЗ 21093 з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 в середині якого знаходяться пиляні колоди у приблизній кількості не менше 15 шт., різної довжини та різного діаметру,, причепу з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 для можливості призначення та проведення трасологічної експертизи слідів протектору шин. Поряд із цим, бензопила, складові частини до неї тощо;

інших знарядь злочину (бензопил та їх складових частин, інших інструментів та речей, які могли бути використані для вчинення злочину тощо) необхідно накласти арешт на автомобіль ВАЗ 21093 з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 в середині якого знаходяться пиляні колоди у приблизній кількості не менше 15 шт., різної довжини та різного діаметру,, причепу з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 , для проведення їх обшуку, що потребує достатнього часу, оскільки передбачає витрачання значного часу на складання, призначення до розгляду та розгляд відповідного клопотання в суді, що не можливо здійснити без порушення вимог ст. 171 КПК України, тобто вимоги щодо повернення тимчасово вилученого майна не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна;

призначення та проведення трасологічної експертизи відносно предмету злочину, а саме слідів спилу на пнях та вилучених порубкових рештках, стовбурах дерев, визначення їх належності до бензопил або інших знаряддях злочину, що можуть перебувати в автомобілі автомобіль ВАЗ 21093 з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , причепі з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_7 встановлені під час досудового розслідування вказують на те, що існують підстави вважати, що незастосування заборони користування вказаним майном призведе до його приховування, пошкодження, псування, продовження використання їх у протиправний спосіб та неможливість іншими шляхами, окрім застосування арешту забезпечити незмінність слідової картини на них.

У загальному підсумку, реалізація ризиків вказаних дій призведе до зміни слідової картини, яку зберігає на собі вищезазначене майно, визнане речовими доказами у провадженні, неможливості досягнення мети кримінального провадження в наступному.

Внаслідок вжиття такого заходу забезпечення буде досягнуто мети його застосування, а саме запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, що матимуть на меті ухилення від притягнення до визначеної законом відповідальності.

Правова підстава арешту майна (ч. 2 ст. 170 КПК України): збереження речових доказів.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 підтримав клопотання про арешт майна та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 також вважає клопотання слідчого обгрунтованим та просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Громадянин ОСОБА_5 не згоден з арештом майна та пояснив, що автомобіль ВАЗ це його автомобіль, а кому належить причеп йому невідомо, його він в очі не бачив. Громадянин ОСОБА_5 також пояснив, що дрова, які знаходяться в салоні автомобіля, він не спилював, а збирав біля дороги. Автомобіль дійсно 15 листопада цього року деякий час знаходився біля лісосмуги, т.я. виникла несправність. Наступного дня до нього приїхала поліція.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання фіксація здійснювалася за допомогою технічних засобів. Також відповідно до вимог ст. 108 КПК України ведеться журнал судового засідання.

Суд, заслухав думку прокурора, думку слідчого, пояснення громадянина ОСОБА_5 дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, дійшов до висновку про необхідність задоволення клопотання частково, виходячи з наступного.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Статтею 168 КПК України передбачено порядок тимчасово вилучення майна, а саме: тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208, 298-2 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 171 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до вимог ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наступне:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

Частиною 3 статті 173 КПК України передбачено, що відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

В свою чергу статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична особа або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Слідчий суддя наголошує, що першим і найголовнішим правилом статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання державних органів у право на мирне володіння майном має бути законним і повинно переслідувати легітимну мету «в інтересах суспільства». Будь-яке втручання також повинно бути пропорційним по відношенню до переслідуваної мети. Іншими словами, має бути забезпечено «справедливий баланс» між загальними інтересами суспільства та обов`язком захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на відповідну особу або осіб буде покладено особистий та надмірний тягар (див. наприклад пункт 53 рішення Європейського Суду у справі «Суханов та Ільченко проти України»).

Таким чином, право на володіння речами і документами не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Важливим в даних правовідносинах є те, що в кримінальному проваджені арешт допускається в тому числі і з метою забезпечення збереження майна.

Статтею 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а така процесуальна заборона як арешт майна застосовується до вичерпного кола суб`єктів указаного у ст. 170 КПК України.

Відповідно до цієї норми така заборона стосується підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру. Крім того, арешт може бути накладено за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Щодо дотримання принципу верховенства права, то відповідно до ч.1 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Також, відповідно до ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Як вбачається з матеріалів провадження, 15.11.2023 року до ЄРДР за № 0000282 було внесено відомості про кримінальне правопорушення за ознаками скоєння злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Так, 16.11.2023 року в ході огляду місця події слідчим було виявлено та вилучено автомобіль ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , який належить на праві власності громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; пиляні колоди дерев у приблизній кількості не менше 15 шт., різної довжини та різного діаметру, які знаходяться в салоні автомобіля ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , який належить на праві власності громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; причеп з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 ; порубкові рештки колод дерев породи акація у кількості 9 шт. загальними розмірами: 1) довжина 57 см діаметр 30 см; 2) довжина 46 см діаметр 35 см; 3) довжина 47 см діаметр 44 см; 4) довжина 55 см діаметр 33 см; 5) довжина 60 см діаметр 39 см; 6) довжина 59 см діаметр 37 см; 7) довжина 60 см діаметр 34 см; 8) довжина 59 см діаметр 34 см; 9) довжина 51 см діаметр 42 см.

Постановою слідчого від 16.11.2023 року вказане майно було визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні та підставі квитанції № 4159/2023-282 від 16.11.2023 року передано на зберігання до майданчику зберігання речових доказів відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул.Казкова, 3, с-ще Томаківка, Нікопольський район, Дніпропетровська область.

Згідно копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , 2005 року випуску, належить на праві власності громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, диспозицією ч. 1 ст. 246 КК України передбачено відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.

Предметом злочину є ліс на корені, тобто дерева і чагарники у лісах, захисних та інших лісових насадженнях в природному стані (невідділені від коріння), а також у заповідниках, або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах України.

При цьому, порубка лісу в містах, селищах, інших населених пунктах (у парках, скверах, садах, на вулиці, на території підприємств, організацій, у пришляхових смугах, а також на сільськогосподарських угіддях, садибах, дачних ділянках тощо) не є предметом цього злочину.

Однак, до клопотання слідчим не долучено будь-яких доказів незаконності зрубу вказаних колод дерев, відсутні будь-які посилання на місце їх зрубу, не встановлено власника вказаних дерев та спричинену йому шкоду, що є обов`язковим для вирішення питання про арешт майна відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України.

Крім того, зі змісту інформації, внесенної до ЄРДР від 15.11.2023 року, випливає, що 15.11.2023 року близько 16:10 години, поблизу села Виводове Мирівської ТГ Нікопольського району Дніпропетровської області виявлено факт незаконної порубки дерев. Таким чином, у суду виникли сумніви відносно причетності транспортного засобу - автомобіля ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , який належить на праві власності громадянину ОСОБА_5 , саме до цієї події.

Суд вважає необхідним накласти арешт на пиляні колоди дерев та причеп, в частині накладення арешту на автомобіль ВАЗ 21093 вважає необхідним відмовити.

Керуючись ст. ст. 84, 98, 167, 170-173, 174, 175, 214, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

клопотання слідчого слідчого відділення ВП №3 Нікопольського РУП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 в кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000282 від 16.11.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна - задовольнити частково.

Накласти арешт у вигляді заборони володіння та користування майном, яке вилучене під час огляду 15.11.2023 року, та визнане речовим доказом відповідно до постанови слідчого від 16.11.2023 року, а саме:

- пиляні колоди дерев у приблизній кількості не менше 15 шт., різної довжини та різного діаметру, які знаходяться в салоні автомобіля ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , який належить на праві власності громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- причеп з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_3 , який находится на зберіганні на майданчику зберігання речових доказів відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул.Казкова, 3, с-ще Томаківка, Нікопольський район, Дніпропетровська область на підставі квитанції № 4159/2023-282 від 16.11.2023 року;

- порубкові рештки колод дерев породи акація у кількості 9 шт. загальними розмірами: 1) довжина 57 см діаметр 30 см; 2) довжина 46 см діаметр 35 см; 3) довжина 47 см діаметр 44 см; 4) довжина 55 см діаметр 33 см; 5) довжина 60 см діаметр 39 см; 6) довжина 59 см діаметр 37 см; 7) довжина 60 см діаметр 34 см; 8) довжина 59 см діаметр 34 см; 9) довжина 51 см діаметр 42 см, які знаходяться на зберіганні на майданчику зберігання речових доказів відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул.Казкова, 3, с-ще Томаківка, Нікопольський район, Дніпропетровська область на підставі квитанції № 4159/2023-282 від 16.11.2023 року.

В частині накладення арешту на автомобіль ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , який належить на праві власності громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та знаходиться на зберіганні на майданчику зберігання речових доказів відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул.Казкова, 3, с-ще Томаківка, Нікопольський район, Дніпропетровська область на підставі квитанції № 4159/2023-282 від 16.11.2023 року відмовити.

Транспортний засіб- автомобіль ВАЗ 21093 синього кольору з реєстраційним номерним знаком НОМЕР_5 , який належить на праві власності громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та знаходиться на зберіганні на майданчику зберігання речових доказів відділення поліції № 3 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул.Казкова, 3, с-ще Томаківка, Нікопольський район, Дніпропетровська область на підставі квитанції № 4159/2023-282 від 16.11.2023 року повернути власнику ОСОБА_5 , негайно.

Повний текст ухвали виготовлено 21.11.2023 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суддя: ОСОБА_1

20.11.2023