Справа № 461/7498/23
Провадження № 1-кс/461/6190/23
УХВАЛА
06.11.2023 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Містки Пустомитівського району Львівської області, громадянина України, військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх/неповнолітніх дітей, із середньо-спеціальною освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого
Слідчий клопотання обґрунтовує наступним. Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 08.08.2023 в період часу з 19:00 по 21:00 годин, перебуваючи у приміщенні реабілітаційного центру громадської організації «ЧАС ЗМІН РЕАБІЛІТАЦІЙНИЙ ЦЕНТР», яке здійснює свою діяльність за адресою: с. Підгірне, вулиця Козацька, будинок № 56 Львівського району Львівської області, де перебував з метою реабілітації та лікування від наркозалежності, в ході раптово виниклого конфлікту із потерпілим ОСОБА_8 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , на побутовому ґрунті, діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, розуміючи їх спрямованість на позбавлення життя іншій людині, уявляючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, наніс ОСОБА_8 удари кулаками рук та ногами в область тулуба та грудної клітки, в наслідок яких останній впав на підлогу. В подальшому, використовуючи свою фізичну перевагу над потерпілим ОСОБА_8 , який лежав на підлозі, умисно став наносити удари кулаками рук та ногами в область грудної частини клітки, тулуба, обличчя чим спричинив тілесні ушкодження у виді множинних переломів кісток тулуба з ушкодженням внутрішніх органів, тупу поєднану травму органів грудної клітки та органів черевної порожнини, гостру крововтрату, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя, в наслідок яких потерпілий ОСОБА_8 помер на місці події 08.08.2023.
09.08.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України та 09.08.2023 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, які на даний час в ході судового розгляду судом не досліджено, зокрема: протоколом огляду місця події від 09.08.2023, проведеного за адресою: м. Львівська область, Львівський район, с. Підгірне, вул. Козацька, 56; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України; показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 09.08.2023 та від 13.09.2023; протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 09.08.2023; показаннями потерпілої ОСОБА_9 від 09.08.2023; показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 від 09.08.2023; висновком експерта №162/2023 від 15.08.2023; висновком експерта №98/2023 від 01.09.2023; протоколами слідчих експериментів проведених за участі свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_13 ; протоколом слідчого експерименту проведеного за участі підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами, зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження у їх сукупності.
05.10.2023 на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 09.11.2023.
Постановою керівника Львівської Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_16 строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні до 3-х місяців, тобто до 09.11.2023.
Враховуючи, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 завершується, а тому виникла необхідність у продовженні вищевказаного строку, оскільки ризики, зазначені у вищезгаданій ухвалі слідчого судді про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились та продовжують існувати.
При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, досудове розслідування прийшло до висновків, що:
- наявні докази, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні особливо тяжкого злочину є вагомими, допустимими та отриманими у встановленому КПК України порядку;
- вік і стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 дозволяє застосування до нього запобіжного заходу, пов`язаного із позбавленням волі;
- у підозрюваного ОСОБА_5 відсутні стійкі соціальні зв`язки, оскільки він неповнолітніх дітей на утриманні немає, вживає наркотичні речовини;
- у разі визнання винуватим ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років;
- ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення із застосуванням насильства, тобто усвідомлював небезпечність своїх дій.
На даний час ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування, продовжують існувати.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція статті якого передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що вчинене останнім із застосуванням фізичного насильства до потерпілого, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які слугували підставою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є актуальними та не відпали.
Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий просить клопотання задоволити.
Прокурор у судовому засіданні просив задовольнити подане клопотання. Надав пояснення аналогічні викладеним у клопотанні.
Захисник проти задоволення клопотання заперечив. Зазначив, що ризики визначені ст. 177 КПК України є недоведеними. Підозрюваний характеризується позитивно, має постійне місце проживання. Підозра є необґрунтованою. Просив обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
Заслухавши думку прокурора щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного, позицію захисника, дослідивши надані матеріали, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою відповідає вимогам ст. 199 КПК України.
Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований в т.ч. до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
09.08.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України та 09.08.2023 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, які на даний час в ході судового розгляду судом не досліджено, зокрема:
- протоколом огляду місця події від 09.08.2023, проведеного за адресою: АДРЕСА_2 ;
- протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України;
- показаннями підозрюваного ОСОБА_5 від 09.08.2023 та від 13.09.2023;
- протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 09.08.2023
- показаннями потерпілої ОСОБА_9 від 09.08.2023;
- показаннями свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 від 09.08.2023;
- висновком експерта №162/2023 від 15.08.2023;
- висновком експерта №98/2023 від 01.09.2023;
-протоколами слідчих експериментів проведених за участі свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_13 ;
-протоколом слідчого експерименту проведеного за участі підозрюваного ОСОБА_5 ;
- іншими матеріалами, зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження у їх сукупності.
Питання щодо наявності чи відсутності в діях підозрюваного складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
На підставі ухвали слідчого судді Пустомитівського районного суду Львівської області від 10.08.2023 щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на 60 днів, тобто до 08.10.2023 включно.
05.10.2023 на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова підозрюваному ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 09.11.2023.
Завершити досудове розслідування кримінального провадження до вказаного строку неможливо, оскільки на даний час ще не проведено усі експертизи, можливі слідчі і процесуальні дії, які не можливо було провести у зв`язку із особливою складністю провадження.
Результати вищевказаних процесуальних дій (висновків експертиз) мають вагоме значення для судового розгляду, оскільки будуть використані як доказ на підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні даного кримінального правопорушення, а долучити вказані висновки до матеріалів кримінального провадження у коротший строк не виявляється можливим через їх об`ємність, складність, тривалість та завантаженість експертних установ.
Постановою керівника Львівської Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_16 строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні до 3-х місяців, тобто до 09.11.2023.
Результати призначених експертиз та проведення вказаних слідчих дій мають істотне значення для встановлення істини у вказаному кримінальному провадженні та нададуть змогу встановити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного.
Враховуючи, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 завершується, існує необхідність у продовженні вищевказаного строку, оскільки ризики, зазначені у вищезгаданій ухвалі слідчого судді про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились та продовжують існувати.
При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновків, що:
- наявні докази, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні особливо тяжкого злочину є вагомими, допустимими та отриманими у встановленому КПК України порядку;
- вік і стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 дозволяє застосування до нього запобіжного заходу, пов`язаного із позбавленням волі;
- у підозрюваного ОСОБА_5 відсутні стійкі соціальні зв`язки, оскільки він неповнолітніх дітей на утриманні немає, вживає наркотичні речовини;
- у разі визнання винуватим ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років;
- ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення із застосуванням насильства, тобто усвідомлював небезпечність своїх дій.
На даний час ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені під час досудового розслідування, продовжують існувати.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція статті якого передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що вчинене останнім із застосуванням фізичного насильства до потерпілого, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які слугували підставою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є актуальними та не відпали. Зокрема:
1) неможливість запобігання у межах кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду.
Даний ризик підтверджується тим, що тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_5 до втечі.
Водночас, відповідно по п. 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», Європейський суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.
2) неможливість запобігання ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб, що підтверджується насильницьким характером злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 .
Про неможливість запобігти такому ризику свідчить і той факт, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього.
Вказане підтверджується і тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного вбивства.
Разом із тим, згідно із п. 51 вказаного вище рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини слідує, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване.
Окрім цього, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному не суперечить вимогам ст. 5 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», вказаним у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.10.2014 у справі «Чанєв проти України», оскільки в матеріалах справи існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів у відношенні до обвинуваченого чи зменшення ризиків заявлених прокурором на даний не встановлено.
Згідно ст. 183 КПК України заборон щодо застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.
З урахуванням викладених ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення та суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , приходжу до висновку про необхідність продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного не в силі.
Обмеження конституційних прав підозрюваного є виправданим, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.
Окрім цього, продовження строків дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному не суперечить вимогам ст. 5 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», вказаним у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.10.2014 у справі «Чанєв проти України», оскільки в матеріалах справи існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів у відношенні до обвинуваченого чи зменшення ризиків заявлених прокурором на даний час не встановлено.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, та підозрюваному слід продовжити строк тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Відповідно до клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який спричинив загибель людини. Тому, суд вважає за необхідне не визначати ОСОБА_5 заставу.
Керуючись ст.ст. 369, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою до 04.01.2024 року, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)», без визначення розміру застави.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1