Справа № 461/1070/24
Провадження № 1-кс/461/766/24
УХВАЛА

03.02.2024 року,слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції України у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Львів, українки, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001666 від 15 липня 2019, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 25.06.2015, перебуваючи на території Львівської області, ОСОБА_5 уклала із житлово-будівельним кооперативом «Винники-1» (далі ЖБК), в особі голови кооперативу ОСОБА_7 , договір № 37/4 про сплату пайових внесків у ЖБК «Винники-1» від 10.06.2015 (далі договір) щодо квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до умов вказаного договору ЖБК зобов`язувався організувати будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , здати його в експлуатацію, передати у власність квартиру, обумовлену цим договором, учаснику який повністю сплатив пайовий внесок та в подальшому організувати обслуговування будинку. Учасник, згідно умов договору, повинен був здійснювати оплату пайового внеску по спорудженню квартири і міг отримати її лише за умови оплати у розмірі сто відсотків внеску.

Відповідно до п. 1.6 договору, остаточний розрахунок пайового внеску (вартості квартири), зазначеного в даному договорі, здійснюється згідно фактично побудованої площі квартири після замірів уповноваженої особи або організації.

Права сторін відповідно до договору визначені у розділі 2, відповідно до п. 2.1 вказаного договору учасник має право після повної сплати пайового внеску отримати від ЖБК «Довідку про здійснення повної оплати пайового внеску» для оформлення права власності.

Згідно п.п. 3.1.2.обов`язком учасника визначено - особисто подавати документи, що підтверджують факт оплати пайового внеску і документи, що засвідчують його особу. Відповідно до п.п. 3.1.3 учасник зобов`язаний вносити платежі на умовах, узгоджених сторонами і обумовлених в п. 4.1 цього договору та відповідно до п.п. 3.1.5 не пізніше 10 днів з моменту сплати пайового внеску (після визначення уповноваженою особою або організацією фактично побудованої площі квартири) отримати довідку про здійснення повної сплати пайового внеску для оформлення права власності в реєстраційній службі. Не пізніше 10 днів з моменту сплати пайового внеску (після визначення уповноваженою особою або організацією фактично побудованої площі квартири) прийняти від ЖБК у власність за актом прийому-передачі вказану квартиру (п.п. 3.2.2).

Згідно розділу 4 договору учасник сплачує вартість пайового внеску у визначений строк та у способи, погоджені сторонами в додатку до цього договору (п. 4.1). Учасник зобов`язаний сплатити пайові внески в повному обсязі до моменту здачі в експлуатацію житлового будинку.

Відповідно до додатку № 1 до договору визначений порядок розрахунків, відповідно до якого розмір пайового внеску з врахуванням площі квартири згідно проекту та вартості будівництва одного квадратного метра на день укладення договору становить 462 000 грн. (п. 1). Учасник повинен сплатити пайовий внесок на розрахунковий рахунок ЖБК не пізніше 07.10.2015.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 25.04.2016, перебуваючи на території Львівської області ОСОБА_5 діючи з корисливим мотивом, з метою власного збагачення, усвідомлюючи, що умови договору щодо сплати нею пайових внесків на розрахунковий рахунок ЖБК не виконані, на підставі акту прийому-передачі від 11.09.2015 № 11, до якого невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо передачі їй квартири АДРЕСА_2 у відповідності до п.п. 3.2.2 договору про сплату пайових внесків у ЖБК, довідки № 11 від 10.09.2015, до якої невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо сплати нею пайових внесків, а також технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_2 , вчинила необхідні дії щодо реєстрації вказаної квартири на праві приватної власності за собою, шляхом звернення до приватного нотаріуса ОСОБА_8 , який здійснював свою нотаріальну діяльність за адресою: АДРЕСА_4 , , з метою внесення інформації про право власності на вказаний об`єкт нерухомого майна до державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В подальшому, приватним нотаріусом ОСОБА_8 , який не був обізнаним у злочинних намірах ОСОБА_5 , 25 квітня 2016 року, приблизно о 14:33 год. сформовано в базі даних заяв, заявку про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) реєстраційний № 14370820 за ОСОБА_5 .

В подальшому ОСОБА_5 , продовжуючи свій злочинний умисел, з метою власного збагачення, у точно невстановлений досудовим розслідуванням, але не пізніше 05.07.2019 шляхом обману, достовірно знаючи, що умови договору щодо сплати нею пайових внесків на розрахунковий рахунок ЖБК не виконані, на підставі акту прийому-передачі від 11.09.2015 № 11, до якого невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо передачі їй квартири АДРЕСА_2 у відповідності до п.п. 3.2.2 договору про сплату пайових внесків у ЖБК, довідки № 11 від 10.09.2015, до якої невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо сплати нею пайових внесків, та технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_2 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_5 , у приміщенні, де здійснює свою діяльність приватний нотаріус ОСОБА_9 , переслідуючи мету заволодіння грошовими коштами ОСОБА_10 , якій не було відомо про злочинні наміри ОСОБА_5 , шляхом обману, уклала договір купівлі продажу квартири, згідно якого ОСОБА_5 продала ОСОБА_10 , а ОСОБА_10 купила належну ОСОБА_5 квартиру АДРЕСА_2 , а в подальшому отримала від ОСОБА_10 грошові кошти у сумі 385 500 грн. (триста вісімдесят п`ять тисяч п`ятсот гривень).

Вказаними протиправними діями ОСОБА_5 завдано майнової шкоди ОСОБА_10 на суму 385 500 грн., що є великим розміром, згідно примітки до ст. 185 КК України.Слідчий зазначив, що станом на день подання клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, відтак просить слідчого суддю застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Також, досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 25.06.2015, перебуваючи на території Львівської області, ОСОБА_5 уклала із житлово-будівельним кооперативом «Винники-1» (далі ЖБК), в особі голови кооперативу ОСОБА_7 , договір № 38/4 про сплату пайових внесків у ЖБК «Винники-1» від 10.06.2015 (далі договір) щодо квартири АДРЕСА_6 .

Відповідно до умов вказаного договору ЖБК зобов`язувався організувати будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , здати його в експлуатацію, передати у власність квартиру, обумовлену цим договором, учаснику який повністю сплатив пайовий внесок та в подальшому організувати обслуговування будинку. Учасник, згідно умов договору, повинен був здійснювати оплату пайового внеску по спорудженню квартири і міг отримати її лише за умови оплати у розмірі сто відсотків внеску.

Відповідно до п. 1.6 договору, остаточний розрахунок пайового внеску (вартості квартири), зазначеного в даному договорі, здійснюється згідно фактично побудованої площі квартири після замірів уповноваженої особи або організації.

Права сторін відповідно до договору визначені у розділі 2, відповідно до п. 2.1 вказаного договору учасник має право після повної сплати пайового внеску отримати від ЖБК «Довідку про здійснення повної оплати пайового внеску» для оформлення права власності.

Згідно п.п. 3.1.2. обов`язком учасника визначено - особисто подавати документи, що підтверджують факт оплати пайового внеску і документи, що засвідчують його особу. Відповідно до п.п. 3.1.3 учасник зобов`язаний вносити платежі на умовах, узгоджених сторонами і обумовлених в п. 4.1 цього договору та відповідно до п.п. 3.1.5 не пізніше 10 днів з моменту сплати пайового внеску (після визначення уповноваженою особою або організацією фактично побудованої площі квартири) отримати довідку про здійснення повної сплати пайового внеску для оформлення права власності в реєстраційній службі. Не пізніше 10 днів з моменту сплати пайового внеску (після визначення уповноваженою особою або організацією фактично побудованої площі квартири) прийняти від ЖБК у власність за актом прийому-передачі вказану квартиру (п.п. 3.2.2).

Згідно розділу 4 договору учасник сплачує вартість пайового внеску у визначений строк та у способи, погоджені сторонами в додатку до цього договору (п. 4.1). Учасник зобов`язаний сплатити пайові внески в повному обсязі до моменту здачі в експлуатацію житлового будинку.

Відповідно до додатку № 1 до договору визначений порядок розрахунків, відповідно до якого розмір пайового внеску з врахуванням площі квартири згідно проекту та вартості будівництва одного квадратного метра на день укладення договору становить 462 000 грн. (п. 1). Учасник повинен сплатити пайовий внесок на розрахунковий рахунок ЖБК не пізніше 07.10.2015.

Таким, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 25.04.2016, перебуваючи на території Львівської області ОСОБА_5 діючи з корисливим мотивом, з метою власного збагачення, достеменно знаючи, що умови договору щодо сплати нею пайових внесків на розрахунковий рахунок ЖБК не виконані, на підставі акту прийому-передачі від 11.09.2015 № 35, до якого невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо передачі їй квартири АДРЕСА_6 у відповідності до п.п. 3.2.2 договору про сплату пайових внесків у ЖБК, довідки № 35 від 10.09.2015, до якої невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо сплати нею пайових внесків, а також технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_6 , вчинила необхідні дії щодо реєстрації вказаної квартири на праві приватної власності за собою, шляхом звернення до приватного нотаріуса ОСОБА_8 , який здійснював свою нотаріальну діяльність за адресою: АДРЕСА_7 , з метою внесення інформації про право власності на вказаний об`єкт нерухомого майна до державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В подальшому, приватним нотаріусом ОСОБА_8 , який не був обізнаним у злочинних намірах ОСОБА_5 , 22 квітня 2016 року, приблизно о 19:45 год. сформовано в базі даних заяв, заявку про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) реєстраційний № 14333232 за ОСОБА_5 .

В подальшому ОСОБА_5 , продовжуючи свій злочинний умисел, з метою власного збагачення, у точно невстановлений досудовим розслідуванням, але не пізніше 05.07.2019 повторно, шляхом обману, достовірно знаючи, що умови договору щодо сплати нею пайових внесків на розрахунковий рахунок ЖБК не виконані, на підставі акту прийому-передачі від 11.09.2015 № 35, до якого невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо передачі їй квартири АДРЕСА_6 у відповідності до п.п. 3.2.2 договору про сплату пайових внесків у ЖБК, довідки № 35 від 10.09.2015, до якої невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо сплати нею пайових внесків, та технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_6 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_5 , у приміщенні, де здійснює свою діяльність приватний нотаріус ОСОБА_9 , переслідуючи мету заволодіння грошовими коштами ОСОБА_11 , якому не було відомо про злочинні наміри ОСОБА_5 , шляхом обману, уклала договір купівлі продажу квартири, згідно якого ОСОБА_5 продала ОСОБА_11 , а ОСОБА_11 купив належну ОСОБА_5 квартиру АДРЕСА_6 , а в подальшому отримала від ОСОБА_11 грошові кошти у сумі 385 000 грн. (триста вісімдесят п`ять тисяч гривень).

Вказаними протиправними діями ОСОБА_5 завдано майнової шкоди ОСОБА_11 на суму 385 000 грн., що є великим розміром, згідно примітки до ст. 185 КК України.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України повторно, а саме у заволодінні чужим майном (шахрайство) шляхом обману вчиненому у великих розмірах.

Разом із тим, досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 25.06.2015, перебуваючи на території Львівської області, ОСОБА_5 уклала із житлово-будівельним кооперативом «Винники-1» (далі ЖБК), в особі голови кооперативу ОСОБА_7 , договір № 36/4 про сплату пайових внесків у ЖБК «Винники-1» від 10.06.2015 (далі договір) щодо квартири АДРЕСА_8 .

Відповідно до умов вказаного договору ЖБК зобов`язувався організувати будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , здати його в експлуатацію, передати у власність квартиру, обумовлену цим договором, учаснику який повністю сплатив пайовий внесок та в подальшому організувати обслуговування будинку. Учасник, згідно умов договору, повинен був здійснювати оплату пайового внеску по спорудженню квартири і міг отримати її лише за умови оплати у розмірі сто відсотків внеску.

Відповідно до п. 1.6 договору, остаточний розрахунок пайового внеску (вартості квартири), зазначеного в даному договорі, здійснюється згідно фактично побудованої площі квартири після замірів уповноваженої особи або організації.

Права сторін відповідно до договору визначені у розділі 2, відповідно до п. 2.1 вказаного договору учасник має право після повної сплати пайового внеску отримати від ЖБК «Довідку про здійснення повної оплати пайового внеску» для оформлення права власності.

Згідно п.п. 3.1.2.обов`язком учасника визначено - особисто подавати документи, що підтверджують факт оплати пайового внеску і документи, що засвідчують його особу. Відповідно до п.п. 3.1.3 учасник зобов`язаний вносити платежі на умовах, узгоджених сторонами і обумовлених в п. 4.1 цього договору та відповідно до п.п. 3.1.5 не пізніше 10 днів з моменту сплати пайового внеску (після визначення уповноваженою особою або організацією фактично побудованої площі квартири) отримати довідку про здійснення повної сплати пайового внеску для оформлення права власності в реєстраційній службі. Не пізніше 10 днів з моменту сплати пайового внеску (після визначення уповноваженою особою або організацією фактично побудованої площі квартири) прийняти від ЖБК у власність за актом прийому-передачі вказану квартиру (п.п. 3.2.2).

Згідно розділу 4 договору учасник сплачує вартість пайового внеску у визначений строк та у способи, погоджені сторонами в додатку до цього договору (п. 4.1). Учасник зобов`язаний сплатити пайові внески в повному обсязі до моменту здачі в експлуатацію житлового будинку.

Відповідно до додатку № 1 до договору визначений порядок розрахунків, відповідно до якого розмір пайового внеску з врахуванням площі квартири згідно проекту та вартості будівництва одного квадратного метра на день укладення договору становить 434 000 грн. (п. 1). Учасник повинен сплатити пайовий внесок на розрахунковий рахунок ЖБК не пізніше 07.10.2015.

Таким, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 25.04.2016, перебуваючи на території Львівської області ОСОБА_5 діючи з корисливим мотивом, з метою власного збагачення, достеменно знаючи, що умови договору щодо сплати нею пайових внесків на розрахунковий рахунок ЖБК не виконані, на підставі акту прийому-передачі від 11.09.2015 № 39, до якого невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо передачі їй квартири АДРЕСА_8 у відповідності до п.п. 3.2.2 договору про сплату пайових внесків у ЖБК, довідки № 39 від 10.09.2015, до якої невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо сплати нею пайових внесків, а також технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_8 , вчинила дії щодо реєстрації вказаної квартири на праві приватної власності за собою, шляхом звернення до приватного нотаріуса ОСОБА_8 , який здійснював свою нотаріальну діяльність за адресою: АДРЕСА_7 , з метою внесення інформації про право власності на вказаний об`єкт нерухомого майна до державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

В подальшому, приватним нотаріусом ОСОБА_8 , який не був обізнаним у злочинних намірах ОСОБА_5 , не знаючи, що до вищевкзаних документів внесені завідомо неправдиві відомості, 25 квітня 2016 року, приблизно о 14:22 год. сформовано в базі даних заяв, заявку про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) реєстраційний № 29449920 за ОСОБА_5 .

В подальшому ОСОБА_5 , продовжуючи свій злочинний умисел, з метою власного збагачення, у точно невстановлений досудовим розслідуванням, але не пізніше 05.07.2019 повторно, шляхом обману, достовірно знаючи, що умови договору щодо сплати нею пайових внесків на розрахунковий рахунок ЖБК не виконані, на підставі акту прийому-передачі від 11.09.2015 № 39, до якого невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо передачі їй квартири АДРЕСА_8 у відповідності до п.п. 3.2.2 договору про сплату пайових внесків у ЖБК, довідки № 39 від 10.09.2015, до якої невстановленими особами та у невстановлений час, внесені завідомо неправдиві відомості щодо сплати нею пайових внесків, та технічного паспорта на квартиру АДРЕСА_8 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_5 , у приміщенні, де здійснює свою діяльність приватний нотаріус ОСОБА_9 , переслідуючи мету заволодіння грошовими коштами ОСОБА_11 , якому не було відомо про злочинні наміри ОСОБА_5 , шляхом обману, уклала договір купівлі продажу квартири, згідно якого ОСОБА_5 продала ОСОБА_11 , а ОСОБА_11 купив належну ОСОБА_5 квартиру АДРЕСА_8 , а в подальшому отримала від ОСОБА_11 грошові кошти у сумі 367000 грн. (триста шістдесят сім тисяч гривень).

Вказаними протиправними діями ОСОБА_5 завдано майнової шкоди ОСОБА_11 на суму 367 000 грн., що є великим розміром, згідно примітки до ст. 185 КК України.

Слідчий та прокурор в судовому засідання клопотання підтримали, просили суд задовільнити його в повному обсязі.

Підозрювана та її захисник проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, оскільки вважають, що підозра є не обґрунтованою. Підозрювана зазначила, що працювала на посаді секретаря будівельної фірми, а тому не приймала рішення про укладення договорів, а лише підписувала такі. Вказала, що їй не було відомо про те, що вона перебуває у розшуку, оскільки жодних повідомлень від слідчого чи прокурора не отримувала. За зареєстрованою адресою не проживає вже тривалий час.

Захисник вказав, шо стороною обвинувачення не доведено, що жоден більш м*який запобіжний захід не забезпечить належної поведінки підозрюваної.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання частково, виходячи з наступного.

Слідчим суддею встановлено, що у проваджені СУ ГУНП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001666 від 15.07.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України. 15.01.2024 ОСОБА_12 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

16.06.2023, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України, шляхом скерування вказаного повідомлення про підозру поштовим зв`язком АТ «Укрпошта».

Крім цього, 16.06.2023, ОСОБА_5 , скеровано поштовим зв`язком АТ «Укрпошта» повістки про виклик до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій у статусі підозрюваного на 21.06.2023 о 09:30 год., 22.06.2023 о 09:30 год., 23.06.2023 о 09:30 год., однак остання у вказані дати та час не з`явився, поважних причин неприбуття не повідомила.

23.06.2023, підозрюваного ОСОБА_5 оголошено в розшук, про що винесено відповідну постанову у вказаному кримінальному провадженні.

06.07.2023 слідчим за погодженням з прокурором Львівської обласної прокуратури винесено постанову про зупинення досудового розслідування у зв`язку із оголошення в розшук підозрюваної ОСОБА_5 .

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованих їй кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

? протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

? актами прийому передачі квартир від 25.12.2015

? протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 ;

? протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 ;

? повідомленнями про розірвання договору між ЖБК та ОСОБА_5 ;

? актами звірки площ в яких виявлено розбіжність площ з квартирами на які оформлено право власності за ОСОБА_5 , з фактично збудованими;

? іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку. Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що підозрювана своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, могла вчинити інкриміновані їй кримінальне правопорушення.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

За такого, доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, про яку повідомлено ОСОБА_5 відхиляються, оскільки обґрунтованість такої підозри підтверджується наявними в матеріалах клопотання доказами, які об`єктивно пов`язують підозрювану із кримінальними правопорушеннями, які їй інкримінується, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити такі кримінальні правопорушення за викладених у повідомленні про підозру обставин, що є достатнім для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:

- ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду свідчить те, що у разі визнання підозрювану винуватою у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень, останній загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, а тому страх та невідворотність в майбутньому покарання за вчинені нею діяння, може спонукати останню перебуваючи на волі ухилитися (змінити місце проживання, виїзд на непідконтрольні території у т.ч. шляхом виїзду за кордон, тощо) від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення покарання. Окрім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 скеровувались повістки про виклик до слідчого, проте остання на них належним чином не відреагувала.

ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.

Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони зацікавлених осіб на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

На виконання вимог закону слідчий суддя розглядає можливість застосування менш суворого запобіжного заходу.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Під час розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор та слідчий на основі наданих доказів не довели наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеним ризикам, зазначеним у клопотанні, буде недостатнім.

З огляду на це, враховуючи дані про особу підозрюваної, яка є особою молодого віку, раніше не судима, а також, беручи до уваги позицію прокурора, який в судовому засіданні обмежився виключно твердженням про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу без будь-якого обґрунтування, слідчий суддя дійшов висновку, що вагомі підстави для застосування відносно підозрюваної виняткового виду запобіжного заходу у виді тримання під вартою відсутні. Ризик переховування від органів досудового розслідування, хоча і доведений, але не досягає такого рівня інтенсивності, що свідчило б про необхідність обмеження свободи підозрюваної. Так само і реалізацію ризику незаконного впливу на свідків можна запобігти покладенням на підозрювану певних обов`язків, яких вона має дотримуватися, а не ізоляцією підозрюваного від суспільства.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжких злочинів, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту буде необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної та зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризикам і при цьому буде пропорційним, співмірним та таким, що не становитиме надмірний тягар для підозрюваної та інших осіб.

Крім того, в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України, при визначенні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у зв`язку із встановленням ризиків перешкоджання кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені вказаною статтею.

Такі обов`язки за своїм характером не будуть занадто обтяжливими для підозрюваної і здатні запобігти реалізації встановлених вище слідчим суддею ризиків.

Водночас, слідчий суддя вважає невиправданим покладення на підозрювану обов`язку носити електронний засіб контролю, оскільки в умовах воєнного стану існує постійний ризик необхідності евакуації цивільного населення через загрозу активних бойових дій чи ракетних ударів, в т.ч. і на території Львівської області.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, тобто до 03 квітня 2024 року включно, з покладенням на неї наступних обов`язків:

1.цілодобово не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_9 ;

2.прибувати до старшого слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

3.не відлучатися за межі Львівської області без дозволу старшого слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду;

4.повідомляти старшого слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

5.здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити підозрювану, що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконання покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Органу Національної поліції негайно поставити ОСОБА_5 на облік, як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.

Повний текст ухвали проголошено 07 лютого 2024 року о 16 год. 50 хв.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1