Справа № 686/99/24
Провадження № 1-кс/686/334/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2024 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт» на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, -

ВСТАНОВИЛА:

Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт» звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Від імені обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт» із скаргою звертається ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку про необхідність її повернення виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

КПК України не містить положень щодо представника скаржника, в тому числі коли ним є юридична особа та яким чином підтверджуються його повноваження.

Однак, для випадків неврегульованості певних питань у ч. 6 ст. 9 КПК передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК).

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК, який розкритий у ч. 1 ст. 10 КПК, не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Ураховуючи наведене, слідча суддя дійшла висновку, що у кримінальному провадженні представником скаржника може бути особа, яка за змістом КПК може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника скаржника у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника скаржника у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.

Оскільки ст. ст. 64-1, 64-2 КПК, так само як і ст. 60 КПК структурно знаходяться у §5 глави 3 розділу I КПК, котра визначає хто є заявником у кримінальному провадженні, можна зробити висновок, що представника скаржника (який на сьогодні перебуває у статусі заявника, про що слідує із поданої скарги), яким є юридична особа, в контексті можливості здійснювати повноваження представника у кримінальному провадженні можна порівняти із представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та представником юридичної особи, яка є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Крім того, враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні може бути розпочате, як з ініціативи заявника (ч. 1 ст. 60 КПК), так і з ініціативи потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК), котра може проявлятися у поданні заяви про кримінальне правопорушення, у зазначеному контексті представника заявника можна порівняти також із представником юридичної особи, яка є потерпілим (ч. 2 ст. 58 КПК).

А тому порядок і форма підтвердження повноважень представника заявника, задля дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, як і передбачені для вищевказаних осіб ч. 3 ст. 58, ч. 2 ст. 64-1, ч. 5 ст. 64-2 КПК.

Так, за змістом вищевказаних норм кримінального процесуального закону, представником вказаних учасників кримінального провадження як юридичних осіб може бути: захисник ( ч. 2 ст. 58, абз. 2 ч. 1 ст. 64-1, абз. 2 ч. 4 ст. 64-2 КПК), тобто адвокат в розумінні ст. 45 КПК; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами (ч. 2 ст. 58, абз. 3 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК); працівник юридичної особи (див. ч. 2 ст. 58, абз. 4 ч. 1 ст. 64-1, абз. 3 ч. 4 ст. 64-2 КПК).

Отже, представником скаржника, який має правовий статус заявника, аналогічно вказаним вище приписам, окрім особи, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (адвокатом), може бути керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, а також працівник юридичної особи.

При цьому можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в т. ч. під час підписання та подання скарги, в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень.

За правилами п. п. 2, 3 ч. 3 ст. 58, п. п. 2, 3 ч. 2 ст. 64-1, п. п. 2, 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК повноваження на участь у провадженні представників юридичних осіб, які є потерпілими, чи щодо яких здійснюється провадження, або третіх осіб, щодо майна яких вирішується питання про арешт, у випадку, коли такі представники не діють у статусі адвоката, можуть підтверджуватися: копією установчих документів юридичної особи, якщо представником є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особи; довіреністю - якщо представником є працівник відповідної юридичної особи.

Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт» є ОСОБА_3 .

При цьому, подаючи скаргу, ОСОБА_2 діяла в порядку передоручення від ОСОБА_3 .

У цьому аспекті слід вказати, що довіреність може бути взята слідчим суддею до уваги лише у випадках, коли вона видана на ім`я працівника відповідної юридичної особи ( п. 3 ч. 3 ст. 58, п. 3 ч. 2 ст. 64-1, п. 3 ч. 5 ст. 64-2 КПК України), однак доказів працевлаштування ОСОБА_2 у обслуговуючому кооперативі «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт» не надано.

Відсутні і докази того, що ОСОБА_2 уповноважена законом або установчими документами на представництво обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт».

Окрім того, ч. 2, 4 ст. 245 ЦК України передбачено, що довіреність, що видається у порядку передоручення, підлягає нотаріальному посвідченню, крім випадків, встановлених частиною четвертою цієї статті. Довіреність на одержання заробітної плати, стипендії, пенсії, аліментів, інших платежів та поштової кореспонденції (поштових переказів, посилок тощо) може бути посвідчена посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на стаціонарному лікуванні, або за місцем його проживання.

Проте долучена до скарги довіреність на справу, видана у порядку передоручення на ім`я ОСОБА_2 04.01.2024, не є нотаріально посвідченню.

Слідчою суддею встановлено, що згідно Єдиного реєстру адвокатів України ОСОБА_2 є адвокатом, однак передбачених КПК України документів на підтвердження її повноважень, зокрема: свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордеру, договору із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, до скарги також не долучає.

Таким чином, у матеріалах скарги та долучених до неї додатках відсутня інформація, яка б дозволяла зробити висновок про те, що ОСОБА_2 може представляти обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт» у провадженні за скаргою. А тому скаргу слід повернути заявнику, роз`яснивши право повторного звернення до слідчого судді зі скаргою в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Скаргу обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Д. Комфорт» на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР повернути ОСОБА_2 .

Копію ухвали разом із скаргою надіслати скаржнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя