Справа № 199/1176/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.10.2023 року місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

Головуючого судді: - ОСОБА_1

секретар - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду питання про виправлення описки у вироку Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 16 жовтня 2023 року, яким засуджено:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Бугаївка, Ільїнецького району, Вінницької області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, розлученого, працюючого у ТОВ «Лінкольн Трейд», маючого малолітнього сина ОСОБА_4 , 2010 року народження, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

в межах кримінального провадження № 0000295,

В С Т А Н О В И В:

Вироком Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 16 жовтня 2023 року ОСОБА_3 визнано винуватим у пред`явленому за ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 310 КК України обвинуваченні, та якому на підставі ч. 1 ст. 70 КК України призначено покарання у вигляді 8 років (восьми) позбавлення волі з конфіскацією усього майна, що належить йому на праві власності.

Разом з тим у мотивувальної частині вказаного вироку (в частинах 1 та 2 розділу «Формулювання обвинувачення, яке суд вважає доведеним», аркуш 2) було допущено описку, оскільки очевидно помилково зазначено - «Досудовим розслідуванням встановлено, що…» та «В подальшому, під час досудового розслідування встановлено, що…».

Також, у вироку допущено описку та помилково зазначено прізвище « ОСОБА_5 » (абзац 2, аркуш 14).

Відповідно до з ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Суд з власної ініціативи порушив питання виправлення описки в зазначеному вироку.

Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні (ч. 2 ст. 379 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Учасники судового провадження були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду питання про виправлення допущених в судовому рішенні описок, але вказані учасники у судове засідання не з`явилися, тому суд здійснює судовий розгляд за їх відсутності, враховуючи письмові заяви прокурора та захисника, що відповідає положенням ст.379 ч. 2 КПК України.

Суд зазначає, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність.

Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Що стосується випадку виправлення допущених в судовому рішенні описок, суд вбачає правову підставу для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, є очевидними описками з огляду на наступне.

Згідно з правовою позицією, викладеною в постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року (справа №127/13656/16-к), питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судом першої інстанції, віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яку місцевий суд може виправити самостійно, що в даному конкретному випадку відсутнє.

Також, у даному конкретному випадку відсутня підстава щодо внесення виправлень, до резолютивної частини судового рішення, які передбачають зміну норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа.

Крім того, суд зауважує, що на очевидність описки у мотивувальної частині вказаного вироку свідчить той факт, що застосовані фрази «Досудовим розслідуванням встановлено, що…» та «В подальшому, під час досудового розслідування встановлено, що…», викладені урозділі вироку - «Формулювання обвинувачення, яке суд вважає доведеним».

На переконання суду, мотивувальна частина вироку викладена відповідно до припису п. 2 ч.3 ст. 374 КПК України, та судом вирішені питання:

2) про визнання особи винуватою - ОСОБА_3 :

- формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення та наслідків кримінального правопорушення, форми вини і мотивів кримінального правопорушення;

- статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається обвинувачений;

- докази на підтвердження встановлених судом обставин, а також мотиви неврахування окремих доказів;

- обставини, які пом`якшують або обтяжують покарання;

- мотиви призначення покарання,

- мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при ухваленні вироку, та положення закону, якими керувався суд.

З огляду на викладене суд, вирішуючи питання виправлення описок в зазначеному вироку вважає, що можливе усунення судом згаданих окремих недоліків свого рішення шляхом внесення відповідних виправлень у мотивувальну частину вироку, виключивши з мотивувальної частини вироку фрази - «Досудовим розслідуванням» та «В подальшому, під час досудового розслідування» (в частинах 1 та 2 розділу «Формулювання обвинувачення, яке суд вважає доведеним», аркуш 2), прізвище «Чорний» (абзац 2, аркуш 14), оскільки:

- виправлення описок має істотний характер;

- ніяким чином не погіршує становище засудженого;

- не впливає на оцінку доказів, котрим суд дав під час ухвалення вироку та на застосування права;

- не викривляє зміст судового рішення;

- не стосується зміни суті судового рішення (що узгоджується з правовими позиціями, викладеними Касаційним кримінальним судом Верховного Суду у постанові від 22 липня 2021 року, справа №234/8904/20, провадження № 51-1122км21 та у постанові від 12 листопада 2020 року, справа № 127/8685/19, провадження №51-3931км20);

- не ставить під сумнів законність і обґрунтованість ухваленого судового рішення;

- не порушує конституційні права засудженого;

- жодним чином не впливає на виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України під час ухвалення даного рішення фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

На підставку викладеного, керуючись ст.ст. 369-372, 379 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описки у мотивувальній частині вироку Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 16 жовтня 2023 року відносно ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження № 0000295 за обвинуваченням ОСОБА_3 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч.2 ст. 310 КК України, виключивши з мотивувальної частини вироку:

- фрази - «Досудовим розслідуванням» та «В подальшому, під час досудового розслідування» (в частинах 1 та 2 розділу «Формулювання обвинувачення, яке суд вважає доведеним», аркуш 2); - прізвище «Чорний» (абзац 2, аркуш 14).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку особою, яка звернулася із заявою та клопотанням та учасниками судового провадження протягом семи днів з моменту її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд м.Дніпропетровська..

Головуючий суддя: ОСОБА_1