печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМСЕРВІС-ПЛЮС» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2023 в межах кримінального провадження № 0001170 від 20.08.2019,

ВСТАНОВИВ:

19.10.2023 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання директора ТОВ «ПРАЙМСЕРВІС-ПЛЮС» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2023 в межах кримінального провадження № 0001170 від 20.08.2019.

У судове засідання представник власників майна не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, разом з тим 15.11.2023 на адресу суду надійшла заява за підписом директора ТОВ «ПРАЙМСЕРВІС-ПЛЮС» ОСОБА_3 про повернення клопотання про скасування арешту на доопрацювання.

Прокурор/слідчий за клопотанням якого накладався арешт у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з нормою частини четвертої ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду справи слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Відповідно до пункту 19 частини першої ст. 7 КПК України та частини першої ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Частиною першою статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вище викладені обставини та приймаючи до уваги заяву директора ТОВ «ПРАЙМСЕРВІС-ПЛЮС» ОСОБА_3 - особи, яка подала до суду клопотання, про повернення клопотання на доопрацювання, що свідчить про те, що вимоги клопотання заявник не підтримує, слідчий суддя приходить до висновку, зважаючи на положення ст. 26 КПК України, що клопотання підлягає залишенню без задоволення, оскільки, кримінальним процесуальним законодавством не передбачено повернення клопотання про скасування арешту на доопрацювання.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Керуючись положеннями ст. ст. 1-26, 174, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМСЕРВІС-ПЛЮС» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.07.2023 в межах кримінального провадження № 0001170 від 20.08.2019 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1