СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/630/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000370 від 18.02.2021 року відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України

сторони кримінального провадження: прокурор - ОСОБА_4

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

захисник - адвокат ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Святошинського районного суду м.Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за №000370 від 18.02.2021 року відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

11.08.2023 року в судовому засіданні прокурор Святошинської окружної прокуратури м. Києва заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , оскільки строк його тримання під вартою закінчується 09.10.2023 року, а ризики передбачені ст. 177 КПК України не зникли та продовжують існувати.

Захисник обвинуваченого та обвинувачений заперечували щодо задоволення даного клопотання, просили обрати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання або продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами 6 та 8 ст. 176 цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення суд з`ясовує всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке обрання можливе та виправдане.

Так ОСОБА_3 раніше не судимий, офіційно не працює, не одружений, житла не має, тимчасово проживає в хостелі, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, без визначеного місця проживання у м. Києві, з 13.12.2022 року по 16.06.2023 року перебував у розшуку.

Обізнаність обвинуваченого ОСОБА_3 про суворість передбаченого законом покарання, у випадку визнання його винуватим, додатково підтверджує наявність високого ризику ухилення від суду та невиконання його процесуальних рішень (ризик переховування). Також існують ризики того, що обвинувачений зможе незаконно впливати на свідків, які не допитані судом, оскільки йому відомі їх місця проживання, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також суд відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу обвинуваченого, зокрема міцність його соціальних зв`язків, вік та стан здоров`я, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування останнього під вартою.

Оцінюючи наявність підстав для тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, суд вважає, що даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України для обрання стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, судом не встановлено.

При цьому, суд бере до уваги те, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

На підставі наведеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також підстав для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Крім того, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства, суд при постановленні ухвали про обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183 КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 07.12.2023 року включно та утримувати його у ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮ України.

Ухвала суду діє до 07.12.2023 року включно та підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1