Справа №705/3431/23
1-кп/705/612/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 січня 2024 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умань кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого продовжено на 60 днів і закінчується 20.01.2024.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, зазначивши, що з моменту обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення покарання, вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провіадженню шляхом неявки до суду, в зв`язку з чим його належна процесуальна поведінка може бути забезпечена лише запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора, оскільки вважає, що зазначені прокурором ризики не доведені і пов`язані лише з можливим покаранням. Також просить врахувати, що зник ризик незаконного впливу на свідків та потерпілих, його підзахисний визнав вину та має необхідність лікування через погіршення стану здоров`я, тому просив змінити ОСОБА_4 запобіжний захід на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти продовження строку тримання його під вартою та підтримав думку свого захисника.

Суд, вислухавши учасників процесу та дослідивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Відповідно до приписів ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

В судому засіданні встановлено, що ухвалою суду від 22.11.2023 строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 було продовжено до 20.01.2024 з правом внесення застави вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні ряду умисних тяжких злочинів, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.

Судовий розгляд у даному кримінальному провадженні через об`єктивні причини не буде завершено до закінчення строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого.

Судом враховується, що хоча на даний час і перестав існувати ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків, однак з достатньо високою вірогідністю продовжують існувати інші ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були враховані судом при вирішенні питання про доцільність продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зокрема, наявний ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому в разі доведення його винуватості у вчиненні злочину, що може бути розцінене ним більш небезпечним ніж переховування та втеча. Також, не зменшилися ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, враховуючи обсяг обвинувачення щодо вчинення ним великої кількості злочинів майнової спрямованості в період дії воєнного стану, що свідчить про стійке неприйняття ним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності і характеризують його як особу, що схильна до систематичного вчинення нових злочинів.

Крім того, як відповідний ризик суд враховує також збройну агресію рф та запровадження воєнного стану в Україні, дія якого триває до 14.02.2024 року.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Також судом враховується, що на даному етапі судового розгляду відсутні будь-які інші обставини, які б свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого.

Суд не бере до уваги посилання обвинуваченого та його захисника про необхідність зміни запобіжного заходу обвинуваченому, враховуючи визнання ним вини та погіршення стану здоров`я, оскільки суду не надано будь-яких доказів щодо неможливості утримання обвинуваченого під вартою, де останній не позбавлений можливості на отримання медичної допомоги, а тому така обставина не виключає наявних ризиків і не може бути підставою для зміни або скасування обвинуваченому запобіжного заходу.

Враховуючи зазначені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе належним чином запобігти наявним ризикам, що призведе до неможливості розгляду справи в розумні строки та з`ясування всіх обставин по справі.

Таким чином клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню оскільки судом встановлена доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Разом з цим, суд не вбачає підстав для зменшення раніше визначеного розміру застави, оскільки не перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194, 199, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали, а саме до 15 березня 2024 року включно

Залишити без змін визначений раніше розмір застави вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить у грошовому еквіваленті суму 214720,00 гривень.

У разі звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави, покласти на нього на строк 2 місяці наступні процесуальні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити, якщо обвинувачений не виконає покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Суддя ОСОБА_1