Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000194, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,-

в с т а н о в и в:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене в рамках кримінального провадження №0000194 від 08.12.2023, яке зазначено в клопотанні. Клопотання обґрунтоване тим, що наведені у ньому документи та речі є предметами вчинення кримінального правопорушення, визнані речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якому клопотання підтримав із наведених у ньому підстав.

Власник частини майна, щодо якого подане клопотання, ОСОБА_4 , який також є представником юридичної особи, у якої було проведено обшук, у судове засідання не з`явився, викликався до суду в порядку, встановленому КПК України, жодних заяв до суду не подав.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі вказаних осіб.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000194, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.12.2023 приблизно о 14 год. 30 хв. внаслідок службової недбалості невстановлених службових осіб КП «Київський метрополітен», станції метро «Теремки», «Іподром», «Виставковий центр», «Васильківська», «Голосіївська», «Деміївська» КП «Київський метрополітен» зачинені у зв`язку із розгерметизацією тунелю, наявністю тріщин у стінах тунелю, що призвело до появи води на коліях КП «Київський метрополітен».

13.12.2023 на підставі ухвал слідчих суддів Подільського районного суду міста Києва було проведено обшуки за місцем здійснення господарської діяльності КП «Київський метрополітен», за адресою м. Київ, просп. Перемоги, 35 та служби колії, тунельних споруд і будівель КП «Київський метрополітен», за адресою м. Київ, вул. Бориспільська, 2-А, в ході яких серед іншого виявлено та вилучено речі і документи, які не зазначені в ухвалах слідчих суддів, однак мають відношення до кримінального провадження та являються тимчасово вилученим майном, а саме:

- копію посадової інструкції директора дирекції будівництва КП «Київський метрополітен» від 01.11.2023 на 9 арк.;

- копію посадової інструкції головного інженера КП «Київський метрополітен» від 19.09.2023 на 7 арк.;

- копію посадової інструкції начальника служби колії, тунельних споруд і будівель КП «Київський метрополітен» на 7 арк.;

- копію контракту з начальником КП «Київський метрополітен» від 11.07.2022 на 11 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_5 на 36 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_6 на 30 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_4 на 50 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_7 на 29 арк.;

- копію наказу (розпорядження) про переведення на іншу роботу 915-н/к від 20.12.2019 на 1 арк.;

- копію наказу №633 н/к від 17.07.2014 на 1 арк.;

- розпорядження від №80 від 16.07.2014 на 1 арк.;

- копію наказу про переведення на іншу роботу №827 від 29.12.2017 на 1 арк.;

- копію наказу-розпорядження №4900н/к від 24.05.2021 на 1 арк.;

- мобільний телефон марки «Самсунг», ІМЕІ: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 .

Постановою старшого слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 13.12.2023 усе вказане вище вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вилучені документи та речі є предметами та засобами вчинення кримінального правопорушення та мають значення речових доказів, на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження тимчасово вилученого майна, яке було вилучене під час обшуків 13.12.2023 в рамках кримінального провадження №0000194 від 08.12.2023, а також збереження його як речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, із встановленням заборони користуватись, розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та відчужувати вказане майно задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000194, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене в рамках кримінального провадження №0000194 від 08.12.2023 в ході проведення обшуків 13.12.2023, проведених за місцем здійснення господарської діяльності КП «Київський метрополітен», за адресою м. Київ, просп. Перемоги, 35 та служби колії, тунельних споруд і будівель КП «Київський метрополітен», за адресою м. Київ, вул. Бориспільська, 2-А, а саме на:

- копію посадової інструкції директора дирекції будівництва КП «Київський метрополітен» від 01.11.2023 на 9 арк.;

- копію посадової інструкції головного інженера КП «Київський метрополітен» від 19.09.2023 на 7 арк.;

- копію посадової інструкції начальника служби колії, тунельних споруд і будівель КП «Київський метрополітен» на 7 арк.;

- копію контракту з начальником КП «Київський метрополітен» від 11.07.2022 на 11 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_5 на 36 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_6 на 30 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_4 на 50 арк.;

- копію особової справи (доповнення до особового листка з обліку кадрів) на ОСОБА_7 на 29 арк.;

- копію наказу (розпорядження) про переведення на іншу роботу 915-н/к від 20.12.2019 на 1 арк.;

- копію наказу №633 н/к від 17.07.2014 на 1 арк.;

- розпорядження від №80 від 16.07.2014 на 1 арк.;

- копію наказу про переведення на іншу роботу №827 від 29.12.2017 на 1 арк.;

- копію наказу-розпорядження №4900н/к від 24.05.2021 на 1 арк.;

- мобільний телефон марки «Самсунг», ІМЕІ: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 ,

із встановленням заборони користуватись, розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та відчужувати вказане майно.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_9