Провадження № 1-кс/756/2211/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого в силу ст. 89 КК України, підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003281 від 21.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003281 від 21.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, із визначенням застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в ході досудового розслідування встановлено, що 21.09.2023 приблизно о 12 год. 45 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходилися в ТРЦ "Дрім Таун" за адресою: м. Київ, пр-т. Оболонський, 1-Б, а саме поряд із магазином "Сільпо". Знаходячись за вказаною адресою ОСОБА_5 та ОСОБА_7 помітили, що вхідні двері до складського приміщення вказаного магазину відкриті та в них раптово виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, шляхом проникнення до іншого приміщення за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, а саме майна, яке може знаходитися у вказаному вище складському приміщенні. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, шляхом проникнення до іншого приміщення за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 , в той же час та в тому ж місці, переконавшись що за їх злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення через відкриті двері проникли до складського приміщення магазину "Сільпо", що за адресою: м. Київ, пр-т. Оболонський, 1-Б в ТРЦ "Дрім Таун". Знаходячись всередині вказаного приміщення, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 по східцях піднялись на другий поверх, де побачили товари належні ТОВ "Сільпо-Фуд", , а саме пральний порошок різних марок, який знаходився у металевому візки.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, шляхом проникнення до іншого приміщення за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 взяли із металевого візка товар належний ТОВ "Сільпо-Фуд", , загальною вартістю 1 209 грн. 60 коп (без урахування ПДВ), а саме: порошок пральний "Savex Premium Color&Care автомат", артикул 923218, в кількості 1 упаковка, вартість якої становить 203 грн. 20 коп. (без урахування ПДВ); порошок пральний "Losk для кольорових речей", артикул 907720, в кількості 2 упаковки, загальною вартістю 1 006 грн. 40 коп. (без урахування ПДВ), вартість за одиницю становить 503 грн. 20 коп (без урахування ПДВ) та заховавши його під власний одяг, в якому були одягнені в той же час та в тому ж місці, з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, а викраденим майном в подальшому розпорядилися на власний розсуд.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 спричинили ТОВ «Сільпо-ФУД», , майнову шкоду на загальну суму 1 209 грн. 60 коп (без урахування ПДВ).

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), шляхом проникнення до іншого приміщення, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також, запобігання ризикам, передбачених ст.177 КПК України.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий вважає достатніми підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, може навмисно переховуватись від органів досудового розслідування та в подальшому суду, з метою уникнення відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків є те, що підозрюваному відомо місце роботи вказаних осіб. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схилити свідків до дачі неправдивих показань, відмови взагалі від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Крім того, враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного кримінального правопорушення, особу ОСОБА_5 , враховуючи винятковий характер та суспільну небезпечність кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється останній, підозрюваний, ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню судового розгляду.

Слідчим зазначено, що необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, вагомість обґрунтованої підозри, тяжкість покарання за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, його репутацію, вік та стан здоров`я. Під час проведення досудового розслідування, відсутні дані про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Слідчим зазначено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання, не зможуть запобігти ризикам, вказаним вище, що підтверджуються вищевикладеними обставинами, так як передбачають перебування підозрюваного на свободі та можливість реалізації вказаних вище ризиків.

Враховуючи викладене, сторона обвинувачення приходить до висновку, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, при цьому, зазначив, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного, зазначив про існування визначених ст. 177 КПК України ризиків.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив. Свою позицію мотивував тим, що підозра є необґрунтованою, ризики заявлені стороною обвинувачення не доведені. У разі наявності підстав для застосуваня запобіжного заходу, просила застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, у вигляді домашнього арешту за місцем його проживання у м.Києві.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника та просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003281 від 21.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

21.09.2023 о 13 год. 50хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

22.09.2023 о 13 год. 47 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

23.09.2023 підозрюваному та його захиснику було надано копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена, серед іншого, у рішеннях по справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя, вважає, що докази, які вказують на наявність обґрунтованої підозри, долучено до матеріалів клопотання, зокрема: протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протокол допиту свідка ОСОБА_12 ; протокол допиту свідка ОСОБА_13 ; протокол впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_13 ; протокол допиту свідка ОСОБА_14 ; протокол впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_14 ; протокол впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_14 ; протокол огляду місця події від 21.09.2023; протокол огляду місця події від 21.09.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_15 ; протоколом впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_15 ; та інші матеріали в їх сукупності.

З огляду на викладене, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та в доданих матеріалах та з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою.

Слідчий суддя, з огляду на долучені до матеріалів судового провадження матеріали, враховуючи характер та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані, які характеризують особу останнього (наявність стосовно ОСОБА_5 іншого кримінального провадження у рамках якого до останнього застосовувався дозвіл на затримання з метою приводу), його вік, соціальні зв`язки, сімейний стан, відсутність офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування, та забезпечення власних потреб, вагомість наявних доказів у кримінальному провадженні, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, вважає доведеними ризики, що останній може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, направлені на переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та таким чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, з огляду на що, для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні та заявлених прокурором у судовому засіданні, враховуючи початкову стадію кримінального провадження, слідчий суддя вважає доведеним необхідність застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки, на переконання слідчого судді, саме такий вид заходу забезпечення кримінального провадження як тримання під вартою, забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Крім того, вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що доказів того, що стан здоров`я ОСОБА_5 не допускає його тримання під вартою слідчому судді не надано, з огляду на це слід вважати, що таких перешкод не має.

При цьому слідчий суддя зважив і на доводи сторони захисту щодо застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, проте вважає, що стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, та не доведено відповідними доказами обставин, на які посилалась сторона захисту при обґрунтуванні необхідності застосування більш м`якого запобіжного заходу, а тому вважає, що у даному випадку такі доводи про застосування більш м`якого запобіжного заходу не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому здійсненні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні та запобігання процесуальних ризиків.

У кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, приймаючи рішення про тримання особи під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права такої особи на свободу та особисту недоторканість, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, зокрема прав потерпілого у кримінальному провадженні, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що неодноразово зазначав ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях по справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2001, «Рохліна проти Російської Федерації» від 07.04.2005, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, «Маріянчук та інші проти України» від 17.01.2019 та ін.

Варто зазначити, що застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак приходить до висновку про задоволення клопотання та не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведених у клопотанні мотивів.

При визначенні ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, слідчий суддя виходить з тяжкості діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 , його особистої ролі в цьому, характеру та обставин вчинення діяння, майнового стану підозрюваного, наявних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та вважає, що застава у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового провадження кримінального провадження по суті обвинувачення.

Керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003281 від 21.09.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжній захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , закінчується, 19.11.2023 включно.

Визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України - в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53680,00 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора або суд у залежності від стадії кримінального провадження.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду в цьому кримінальному провадженні, а також виконувати в строк до 19.11.2023 року обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду.

4) утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками по даному кримінальному провадженню;

5) здати на зберігання до Оболонського УП ГУНП у м. Києві свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити по 19.11.2023 включно.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.

Запобіжний захід у вигляді застави, у разі внесення застави, діє до його припинення.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваному, який був належним чином повідомленим, не з`явитися за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 02.10.2023 о 14 год. 00 хв., у зв`язку з участю слідчого судді у навчальних заходах у період з 25.09.2023 по 29.09.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1