Справа № 180/779/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 р.

Марганецький міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції з установою виконання покарань),

захисника ОСОБА_5 ,

в підготовчому судовому засіданні у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.162, ч.2 ст.125, ч.4 ст.185, ч.4 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14 червня 2023 року до Марганецького міського суду Дніпропетровської області з Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області надійшли матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_4 .

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 травня 2023 року скасовано вирок Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 26 грудня 2022 року щодо ОСОБА_4 , постановлено призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

До початку підготовчого судового засідання через канцелярію суду прокурором подано клопотання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що ризики, які існували на час обрання і продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, збереглись і не зменшились: обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за інкриміновані йому злочини; незаконно впливати на свідків, потерпілу; вчинити інші кримінальні правопорушення. Запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, неможливо.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти продовження тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію свого підзахисного. Просив замінити ОСОБА_4 міру запобіжного заходу, посилаючись на те, що потерпіла не має претензій до обвинуваченого і в одному з минулих судових засідань просила не продовжувати ОСОБА_4 тримання під вартою. Сама потерпіла знаходиться поза межами України, свідки теж невідомо де, а ОСОБА_4 заявив, що погано чує, а тому розгляд справи в режимі відеоконцеренції ускладнить та затягне розгляд.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

За ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 11.04.2022 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який неодноразово продовжувався у зв`язку з наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, останній раз ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15.05.2023 року до 16.07.2023 року.

Суд апеляційної інстанції зазначив в своїй ухвалі, що враховуючи обставини, при яких скоєно злочини, їх тяжкість, та те, що ризик, передбачений ст.177 КПК України, а саме можливість обвинуваченого вчинити спробу переховуватися від суду, у своїй сукупності дають підстави зробити висновок про неможливість змінити останньому міру запобіжного заходу на більш м`яку, яка не пов`язана з позбавленням волі.

Вирішуючи питання продовження обвинуваченому запобіжного заходу, суд приходить до висновку, що на даний час суду не надано доказів того, що ризики, на яких наголошувала прокурор, та які були враховані слідчим суддею при застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та судами при продовженні такого, відсутні або зменшилися.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні декількох злочинів, в тому числі тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, не працює, не одружений, не має міцних соціальних зв`язків, вини своєї в інкримінованих йому злочинах не визнає.

Оскільки розгляд кримінального провадження розпочинається спочатку, суд вважає, що обвинувачений, опинившись на волі, може перешкодити встановленню істини у справі під час судового провадження шляхом незаконного впливу на очевидців подій, зокрема на свідків, а також на потерпілу. Є достатньо підстав вважати, що, ОСОБА_4 з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує йому в разі визнання судом винуватими, зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування). Вказані обставини з огляду на інтереси суспільства, потребують продовження тримання під вартою обвинуваченого.

Суд не приймає доводи сторони захисту, що потерпіла не має претензій до обвинуваченого і в одному з минулих судових засідань просила не продовжувати йому тримання під вартою, оскільки судовий розгляд кримінального провадження розпочинається спочатку, потерпіла до суду не прибула, своєї думки щодо продовження запобіжного заходу безпосередньо в суді не висловила. Те, що вона на даний час перебуває за межами України, нічим не підтверджено.

Також, суд не приймає доводи сторони захисту з приводу того, що перебування обвинуваченого під вартою ускладнить та затягне розгляд кримінального провадження, зважаючи на те, що свідки перебувають поза межами міста Марганець, оскільки це не є підставою для зміни запобіжного заходу.

Крім того, стороною захисту не представлено достовірних даних про місце проживання/перебування обвинуваченого ОСОБА_4 у разі застосування до нього іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Також, не доведено, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для зміни або скасування раніше обраної для ОСОБА_4 міри запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.315, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 (шістьдесят) діб до 07 вересня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1