печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 300 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинуваченняуправління протидії кримінальним правопорушенням у сфері кібербезпеки, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування поданого клопотання слідчий вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000198 від 11.02.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 127, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 300 та ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 301 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 04.07.2021 по 20.03.2023 ОСОБА_7 , перебуваючи у складі організованої групи, спільно з організатором ОСОБА_8 та її учасниками ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та невстановленими досудовим розслідуванням особами, виготовив та в подальшому розповсюдив у Telegram каналах під назвами «ІНФОРМАЦІЯ_4» та « ІНФОРМАЦІЯ_2 », а також на платформі відеохостингу «Youtube» за посилання: « ІНФОРМАЦІЯ_3 », 11 відео-файлів, які належить до творів, що пропагують культ насильства і жорстокості.

19.06.2023 о 07 год. 07 хв. у відповідності до ч. 1 ст. 278 КПК ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Київ, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 300 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджуються зібраними матеріалами досудового розслідування, які містяться в матеріалах клопотання.

Слідчий зазначає, що на даний час є необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Враховуючи викладене, характер вчинення кримінальних правопорушень, особу підозрюваного, сторона обвинувачення вважає, що застосування до останнього більш м`якого запобіжного заходу, ніж взяття під варту, не забезпечить в повній мірі виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та не дасть змогу запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а також не дасть можливості органу досудового розслідування досягнути завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Також враховуючи, що злочин вчинено із застосуванням насильства у порядку п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий вважає за доцільне розмір застави у кримінальному провадженні не визначати.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила його задовольнити з викладених у ньому підстав, тобто застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків. Просив врахувати дані про особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки, поганий стан здоров`я, має інвалідність (довідка додається до матеріалів клопотання). Також зазначив, що сторона обвинувачення не довела, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника та просив в задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000198 від 11.02.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 127, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 300 та ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 301 КК України.

19.06.2023 о 07 год. 07 хв. у відповідності до ч. 1 ст. 278 КПК ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Київ, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 300 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджуються зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- протоколом огляду Telegram-каналів під назвами «ІНФОРМАЦІЯ_4», «ІНФОРМАЦІЯ_2» від 11.04.2023та додатками до нього (два диски з відео-файлами);

- протоколом огляду Telegram-каналу під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » від 12.04.2023та додатком до нього (диск з відео-файлами);

- протоколом огляду файлів від 09.05.2023 щодо дати та часу створення файлів;

- протоколом огляду Telegram-каналів від 02.06.2023;

- протоколом огляду YouTube-каналів від 24.05.2023;

- висновком експерта №КСЕ-19/111-23/19334 від 03.05.2023 (комплексна судова психологічна та мистецтвознавча експертиза), у відповідності до якої відео-файли (відеопродукція), які виготовив та розповсюдив ОСОБА_5 у складі організованої групи, належить до творів, що пропагують культ насильства і жорстокості;

- висновком експерта №КСЕ-19/111-23/19330 від 01.05.2023 (комплексна судова психологічна та мистецтвознавча експертиза), у відповідності до якої відео-файли (відеопродукція), які виготовив та розповсюдив ОСОБА_5 у складі організованої групи, належить до творів, що пропагують культ насильства і жорстокості;

- висновком експерта №СЕ-19/111-23/23991-ФП від 12.05.2023, (судова портретна експертиза), у відповідності до якої у відео-файлах (відеопродукції), які виготовив та розповсюдив ОСОБА_5 у складі організованої групи, зображений останній;

- висновками експерта №СЕ-19/111-23/23995-ФП від 12.05.2023, №СЕ-19/111-23/23993-ФП від 12.05.2023, №СЕ-19/111-23/23997-ФП від 11.05.2023, №СЕ-19/111-23/23992-ФП від 11.05.2023, №СЕ-19/111-23/27177-ФП від 02.06.2023, №СЕ-19/111-23/27182-ФП від 05.06.2023 (судові портретні експертизи), у відповідності до яких у відео-файлах (відеопродукції), які виготовив та розповсюдив ОСОБА_5 у складі організованої групи, зображені інші учасники організованої групи;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Однак вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Сама лише тяжкість інкримінованого обвинувачення, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від правосуддя, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою і не має пріоритетної сили перед позитивними даними про особу підозрюваного.

ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання слідчого.

Разом з цим, враховуючи особу підозрюваного, якиймає міцні соціальні зв`язки, поганий стан здоров`я, має інвалідність та зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, приходить до висновку про доцільність застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, з покладенням на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та вважає що застосування запобіжного заходу саме у вигляді домашнього арешту забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , в нічний час доби, з 22.00 год. до 06.00, за виключенням надання останньому невідкладної медичної допомоги, в межах строку досудового розслідування, тобто до 19.08.2023 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання (продовжити зберігання) до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у даному кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 19.08.2023 року включно.

Виконання ухвали в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1