Справа № 677/625/23
Провадження № 1-кп/677/119/23
У Х В А Л А

іменем України

29 серпня 2023 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

представника потерпілих ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Красилів клопотання прокурора Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 118 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Красилівського районного суду Хмельницької області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000440 від 19 жовтня 2022 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.118 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який був попередньо обраний та строк дії ухвали закінчився, посилаючись на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.118 КК України, яке є нетяжким злочином, але наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, які продовжують існувати та є підставою для застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, зокрема, ризики переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків та потерпілих. Крім того, ОСОБА_4 вчинив злочин перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, під час конфліктної ситуації, що свідчить про відсутність адекватного сприйняття об`єктивної дійсності підозрюваним, а тому з метою забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігання ризикам є необхідним застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на 60 днів . Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, аніж домашній арешт, враховуючи всі обставини вчиненого злочину, наслідками якого настала смерть людини, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 і виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 щодо клопотання не заперечував.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 категорично заперечив відносно клопотання прокурора, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що прокурором не доведено жодного з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, процесуальні обов`язки обвинувачений виконує, тому не вбачає підстав для застосування запобіжного заходу, а обрання запобіжного заходу заради його формального існування не передбачено КПК України.

Представник потерпілих ОСОБА_6 у судовому засіданні погодилася із клопотанням прокурора щодо доцільності застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого, в черговий раз зазначила, що це досить м`який запобіжний захід з огляду на фактичні обставини справи, звернула увагу суду на те, що як тільки закінчилась дія запобіжного заходу, обвинувачений одразу почав хворіти, чим затягується розгляд справи.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити, у якому обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора, в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Так, ухвалою Красилівського районного суду від 08 червня 2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 було обрано на 60 днів запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу було встановлено до 06 серпня 2023 року включно.

При вирішенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 суд враховує наступне.

Суд погоджується з доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризиків того, що обвинувачений ОСОБА_4 , з огляду на санкцію статті обвинувачення, усвідомлюючи тяжкість інкримінованого злочину та у разі доведеності його вини, можливість призначення йому судом покарання, пов`язаного з позбавленням волі, зможе переховуватись від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, а також незаконно впливати на свідка, потерпілих з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки йому відомі анкетні дані вказаних осіб, так як останній ознайомлений із матеріалами кримінального провадження, при цьому, усі потерпілі та свідки у судовому засіданні ще не допитані, тому з огляду на початкову стадію судового провадження вказаний ризик не відпав.

Суд також враховує обставини, що згідно ст. 178 КПК України мають бути враховані при обранні запобіжного заходу, зокрема особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який має постійне місце проживання, одружений, є інвалідом 2 групи, учасник ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році, вік та стан здоров`я, зокрема звертає увагу обвинуваченого на те, що перебування під домашнім арештом не перешкоджає йому у випадку потреби лікуватись як амбулаторно, так і стаціонарно.

З врахуванням наведеного, суд приходить до переконання про доцільність обрання щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання та покласти на нього обов`язки, оскільки вважає, що саме такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі обвинуваченого та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, а також зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, при цьому, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, на даний час, не зможе запобігти наявним ризикам.

Суд вважає, що на момент вирішення вказаного клопотання, не змінилися обставини, які стали підставою для попереднього обрання запобіжного заходу та не змінилася обстановка, яка дає суду підстави вважати, що належну процесуальну поведінку обвинуваченого може забезпечити більш м`який запобіжний захід.

З врахуванням наведеного, а також даних щодо особи обвинуваченого, характеру інкримінованого йому злочину та тяжкості покарання, що загрожує у разі визнання винуватим, суд вважає за необхідне з метою забезпечення подальшої належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час судового розгляду та запобігання встановленим ризикам обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на два місяці, заборонивши йому залишати місце свого проживання з 12 години по 08 годину ранку кожної доби, що в даному випадку буде виправданим та забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 194, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце свого проживання будинок АДРЕСА_1 з 12 години по 08 годину ранку кожної доби, а також покласти на нього наступні обов`язки :

- прибувати до Красилівського районного суду Хмельницької області за кожною вимогою;

- не відлучатись із с. Глібки Хмельницького району, Хмельницької області без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із свідком та потерпілим не інакше як в присутності прокурора, суду;

- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду за межі України.

Строк дії ухвали становить два місяці з дня її постановлення до 29 жовтня 2023 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що згідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1