Ухвала

Іменем України

02 серпня 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (дистанційно)

захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт. Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000863 відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України -

встановив:

У підготовчому судовому засіданні перед оголошенням перерви для ознайомлення захисника ОСОБА_13 , який діє в інтересах ОСОБА_8 з матеріалами справи, прокурор заявила письмове клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_8 і ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені та на даний час не змінилися, оскільки більш м`який запобіжний захід може бути підставою для належної процесуальної поведінки обвинувачених, також посилалась на практику ЄСПЛ.

Обвинувачений ОСОБА_9 в режимі відеоконференції заперечував проти задоволення клопотання прокурора, тому як підстави вказані прокурором є необґрунтованими і надуманими. Зауважив, що є не справедливим, а йому не зрозумілим, чому саме він знаходиться під вартою. Просив суд проводити розгляд справи одноособово.

Обвинувачений ОСОБА_8 в режимі відеоконференції підтримав думку ОСОБА_9 заперечував проти клопотання прокурора. Просив суд проводити розгляд справи одноособово.

Адвокат ОСОБА_14 , який діє в інтересах ОСОБА_9 заявив письмове клопотання про зміну його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або застосувати помірний розмір застави.

Зауважив, що сторона обвинувачення кожен раз зазначає одні і те ж ризики, а його підзахисний тривалий час перебуває під вартою. Його підзахисний не має наміру переховуватись від суду, впливати на іншим учасників кримінального провадження. Ризики передбачені ст. 177 КПК України не знаходять підтвердження фактами, а це є лише голослівними припущеннями сторони обвинувачення.

Тримання під вартою є надмірним запобіжним заходом, його підзахисний раніше не судимий, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, одружений, має міцні соціальні зв`язки.

Його батьки та дружина забезпечували б належну процесуальну поведінку обвинуваченого та явку його до суду.

Адвокат ОСОБА_13 , який діє в інтересах ОСОБА_8 також заперечував щодо клопотання прокурора, просив суд застосувати його підзахисному інший більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_10 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , і ОСОБА_7 , також заперечував щодо клопотання прокурора, тому як ризики вказані стороною обвинувачення не доведені. Доказів обґрунтованості клопотання також не надано суду, зауважив з посиланням на практику ЄСПЛ на тривалий час перебування під вартою ОСОБА_9 та ОСОБА_8 . Просив їм застосувати більш м`який запобіжний захід або обрати заставу.

Захисник ОСОБА_12 , в інтересах ОСОБА_5 також висловив позицію щодо того, що продовження строку тримання під вартою вже є тривалим і на даний час є недоцільним.

Захисник ОСОБА_11 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , в режимі відеоконференції також підтримав позицію своїх колег щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 підтримали захисників та просили змінити запобіжний захід обвинуваченим, та просили суд проводити розгляд справи одноособово.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання, суд приходить до наступного висновку.

13 серпня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» №817-IX від 21.07.2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України в редакції Закону України №817-IX від 21.07.2020 року кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Враховуючи , що обвинувачені клопотання про розгляд справи колегіально судом у складі трьох суддів не заявляють, а тому їх клопотання про розгляд кримінального провадження суддєю одноособово підлягає задоволенню.

За приписом частини 3 статті 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, …суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання… винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він… обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я… обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків… обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у …обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6)репутацію …обвинуваченого; 7) майновий стан …обвинуваченого; 8) наявність судимостей у …обвинуваченого; 9) дотримання …обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

ЄСПЛ у своїй практиці наголошує, що при вирішенні питання… продовження запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, висновки про ступінь ризиків і неможливість запобігання їм більш м`яким запобіжним заходом, мають бути зроблені за результатами з`ясування обставин злочину і особи… обвинуваченого.

На даний час, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, суд вважає реальною наявність зазначених прокурором у клопотанні ризиків, передбачених пунктами 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які не зменшилися та є достатніми для продовження ОСОБА_8 і ОСОБА_9 дії найсуворішого запобіжного заходу на 60 днів.

Ці ризики, у сукупності з відомостями щодо осіб ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , які обвинувачуються у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, не дозволяють застосувати альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на переконання суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.

З огляду на викладене, та з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу строку тримання ОСОБА_8 і ОСОБА_9 під вартою, беручи до уваги наявність вказаних ризиків і продовження на території України строку дії воєнного стану, клопотання прокурора є обґрунтованим.

З вказаних підстав клопотання сторони захисту про обрання альтернативного запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 та ст. 182 КПК України, виходячи з характеру правопорушень, в яких обвинувачуються ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , враховуючи що обраний обвинуваченим запобіжний захід стороною захисту неодноразово оскаржувався в апеляційній інстанції, не надаючи оцінку доказам не убачає підстав змінити запобіжний захід, та визначати розмір застави.

У зв`язку з цим клопотання прокурора слід задовольнити , а клопотання сторони захисту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. ч. 2 ст. 31, 177, 314-316, 369 КПК України, суд -

ухвалив:

Судовий розгляд справи проводити одноособово - судом під головуванням судді ОСОБА_1 .

Оголосити перерву у підготовчому судовому розгляді до 30 серпня 2023 року о 14.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30 вересня 2023 року.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відмовити.

Судове засідання провести за участю прокурора, обвинувачених і їх захисників.

Зобов`язати ДУ "Київський слідчий ізолятор" виконати ухвалу суду від 13 липня 2023 року та етапувати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ДУ "Київський слідчий ізолятор" до ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4», для подальшого етапування до Дніпровського районного суду Дніпропетровської області.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, захисникам і прокурору, направити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1