Справа № 703/1949/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2023 року м. Сміла

Слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сміла Черкаської області, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

До слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області звернулась заявник ОСОБА_3 із вищевказаною скаргою, яку обґрунтовує тим, що в 2022 році вона звернулась із заявою до Смілянського міськрайвідділку НП із заявою про викрадення з її домоволодіння особистих речей та документів ОСОБА_4 . Також вона зверталась із вказаною заявою до прокуратури. 10.02.2023 вона отримала листи формальної відписки, що начебто вона написала заяву про те, що вона відмовляється від розгляду свого повідомлення в поліцію, оскільки конфлікт було вирішено самостійно та претензій ні до кого не має та мати не буде. Зазначає, що такої заяви до поліції вона не писала, вона практично не зряча і нічого не може писати, додому до неї ніхто не приїздив.

Просила внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В судовому засіданні скаржник скаржник ОСОБА_3 пояснила, що восени 2021 року ОСОБА_5 запропонувала їй доглядати за нею, з цією метою перевезла її до себе в м. Кам`янка. Там вона проживала до весни 2022 року, після цього її відвезли додому в м. Сміла. По приїзду додому вона виявила пропажу ключів від хати, продукти харчування, елекроінструменти сина, косарки, млинка із мотором, обігрівача, одежі, постільної білизни. В зв`язку з чим вона і зверталась до правоохоронних органів із заявою про крадіжку.

Уповноважена особа відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області у судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, про дату, час та місце судового засідання була повідомлена належним чином.

Враховуючи положення ч. 4 ст. 107 та ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги без участі скаржника та уповноваженої особи відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч.1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 звернулась до відділу поліції № 2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області заяву про вчинення злочину в порядку ст. 214 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що скаржник ОСОБА_3 просила внести відомості, які викладені у її заяві, до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Однак відомості про вчинене кримінальне правопорушення не були внесені.

Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.5 ст.214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесений короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Таким чином, у порушення вимог ст.214 КПК України, відомості, викладені в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань уповноваженою на те особою відділу поліції №2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області не внесені.

На час розгляду слідчим суддею скарги по суті, докази внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у вищевказаній заяві про вчинення кримінального правопорушення, відсутні.

Відповідно п.п.1.1 Узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затвердженого на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч.1 ст.214 КПК України обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005року у справі "Смірнова проти України").

Таким чином, оцінка заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину здійснюється після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчим чи прокурором.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи вчинення дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст.284 КПК України.

Згідно ч.1 ст.60 КПК України, заявник має право, зокрема: отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Отже, слідчий суддя, за результатами розгляду скарги, приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 3, 9, 28, 214, 303, 304, 306, 307, 372 КПК України,-

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, вказані у заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, зареєстроване в ІТС ІПНПУ ВП № 2 Черкаського РУП ГУНП в черкаській області за № 347 від 13 січня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено о 08 год. 00 хв. 01 червня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1