Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6223/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001153, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , у якому просить накласти арешт на майно в рамках кримінального провадження №0001153 від 31.05.2023, а саме на вилучені під час затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , банківську картку «Bank for inrestments and sevings» № НОМЕР_1 , видану на ім`я ОСОБА_6 , та грошові кошти в сумі 5000 гривень, номіналом купюр по 500 гривен кожна в кількості 10 штук (номер та серія АА 5845732, АЖ 5934669, ХЗ 3701031, ВЗ 3064977, ЄЗ 32952290, ЗГ 2256768, ХЄ 7988449, ЄЄ 2049241, ВЖ 1775261, ЄГ 4889470). Клопотання обґрунтоване тим, що наведені у ньому речі є предметами вчинення кримінального правопорушення, визнані речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання слідчий не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, у якому клопотання підтримала із наведених у ньому підстав.

Власник майна ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності та без фіксування судового засідання технічними засобами, щодо задоволення клопотання не заперечив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого, власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі таких осіб.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001153, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.05.2023 близько 13 год. 00 хв. Цурцумії ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на місці тимчасової стоянки автомобілів ТРЦ «Ретровіль» за адресою м. Київ, просп. Правди, 47, діючи в умовах воєнного стану, таємно викрав з кишені штанів ОСОБА_7 банківську картку «Банк інвестицій та заощаджень», з якої в подальшому у банкоматі зняв грошові кошти у сумі 5000,00 грн., чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду.

31.05.2023 о 17 год. 39 хв. ОСОБА_5 було затримано працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України.

При цьому під час затримання у ОСОБА_5 було виявлено та вилучено банківську картку «Bank for inrestments and sevings» № НОМЕР_1 , видану на ім`я IHOR NIKOLAIEV, та грошові кошти в сумі 5000 гривень, номіналом купюр по 500 гривен кожна в кількості 10 штук (номер та серія АА 5845732, АЖ 5934669, ХЗ 3701031, ВЗ 3064977, ЄЗ 32952290, ЗГ 2256768, ХЄ 7988449, ЄЄ 2049241, ВЖ 1775261, ЄГ 4889470).

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 від 01.06.2023 вказані вище речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001153 від 31.05.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Таким чином, вказана банківська картка та грошові кошти є предметами, на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, яке було виявлене та вилучене під час затримання особи в рамках кримінального провадження №0001153 від 31.05.2023, а також збереження його як речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001153, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в рамках кримінального провадження №0001153 від 31.05.2023 в ході затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на банківську картку «Bank for inrestments and sevings» № НОМЕР_1 , видану на ім`я ОСОБА_6 , та грошові кошти в сумі 5000 гривень, номіналом купюр по 500 гривен кожна в кількості 10 штук (номер та серія АА 5845732, АЖ 5934669, ХЗ 3701031, ВЗ 3064977, ЄЗ 32952290, ЗГ 2256768, ХЄ 7988449, ЄЄ 2049241, ВЖ 1775261, ЄГ 4889470), із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1