Справа № 991/3347/23
Провадження № 1-кс/991/3367/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про відмову у визнанні потерпілим (в порядку п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України),

установив:

18.04.2023 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , яка подана в інтересах ОСОБА_4 , на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про відмову у визнанні потерпілим (в порядку п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України).

І. Суть скарги

Детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України) здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000069, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) 14.02.2023 на підставі заяви ОСОБА_4 , яка має процесуальний статус викривача у кримінальному провадженні № 0000436, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 376 КК України.

У своїй заяві про вчинення кримінальних правопорушень (на підставі якої внесено відомості до ЄРДР) ОСОБА_4 повідомила про вчинення службовими особами Харківського окружного адміністративного суду кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 353, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 376, ч. 1 ст. 384 КК України.

Згідно витягу з ЄРДР від 14.02.2023 у кримінальному провадженні № 0000069, у розділ «короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» (фабула кримінального правопорушення), детективом НАБ України внесено інформацію про те, що «в.о. голови Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до дітей судді ОСОБА_4 » та «в.о. голови Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 втрутився в діяльність судді цього ж суду ОСОБА_4 , зловживаючи службовим становищем, використовуючи адміністративну посаду, звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до дітей судді ОСОБА_4 ».

Адвокат ОСОБА_3 у своїй скарзі зазначив, що такі дії в.о. голови Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 є лише одним із численних випадків здійснення тиску та переслідування ОСОБА_4 у зв`язку із викриттям нею корупційного кримінального правопорушення (кримінальне провадження № 0000436).

Постановою детектива НАБ України ОСОБА_6 від 31.03.2023 ОСОБА_4 було відмовлено у визнанні її потерпілою у кримінальному провадженні № 0000069 від 14.02.2023.

Адвокат ОСОБА_3 не згоден з формулюванням мотивів, якими детектив НАБ України ОСОБА_6 обґрунтовує відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_4 .

Детективом у постанові зазначено, що рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 22.12.2022 позовні вимоги Харківського окружного адміністративного суду задоволено частково, визнано незаконним та скасовано свідоцтво про право власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , скасовано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно запис щодо реєстрації права власності на вказану квартиру за ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . На даний час триває апеляційне оскарження зазначеного судового рішення. З огляду на те, що на даний час рішення Дзержинського районного суду міста Харкова не набуло законної сили, дані, які свідчать про завдання шкоди ОСОБА_4 , відсутні.

На думку детектива НАБ України, у кримінальному провадженні відсутні матеріальні збитки внаслідок позбавлення права власності, а тому відсутні підстави для визнання ОСОБА_4 потерпілою за ч. 2 ст. 376 КК України.

Разом з тим, у заяві від 19.03.2023 про залучення як потерпілим, ОСОБА_4 вказувала, що їй завдано моральної та майнової шкоди. Завдання моральної шкоди залишилось поза увагою детектива НАБ України, оскільки у оскаржуваній постанові констатовано лише факт відсутності майнової шкоди із цитуванням істотної шкоди та тяжких наслідків відповідно до ст. 364 КК України.

Оскаржувана постанова є такою, що не відповідає як вимогам п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України щодо обґрунтувань прийняття постанови, так і вимогам п. 3 ч. 5 ст. 110 КПК України, а саме відсутні дані щодо місця та часу виконання, а також особи, якій належить виконати постанову.

З огляду на викладене, просив скасувати постанову детектива Національного бюро ОСОБА_6 від 31.03.2023 про відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000069 та зобов`язати детектива Національного бюро ОСОБА_6 або іншого детектива Національного бюро, який входить до групи детективів у кримінальному провадженні, повторно розглянути заяву ОСОБА_4 від 19.03.2023 про залучення до кримінального провадження № 0000069 як потерпілої.

ІІ. Позиції учасників провадження

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав подану ним скаргу, просив задовольнити її в повному обсязі та скасувати постанову детектива Національного бюро про відмову у визнанні потерпілим у цьому кримінальному провадженні як таку, що не відповідає нормам КПК України та є невмотивованою, зобов`язати детектива повторно розглянути заяву ОСОБА_4 про залучення як потерпілої у цьому кримінальному провадженні. На даний момент ОСОБА_4 , на думку захисника, має процесуальний статус потерпілої особи, а під час подання заяви - заявника.

Від детектива Національного бюро ОСОБА_6 на електронну пошту Вищого антикорупційного суду надійшли письмові заперечення (Вх. № 14014/23 від 19.04.2023). Подану адвокатом ОСОБА_3 скаргу вважає безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню, а постанову детектива Національного бюро про відмову у визнанні потерпілою ОСОБА_4 мотивованою та обґрунтованою.

Зазначила, що досудове розслідування кримінального провадження № 0000069 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 376 КК України, розпочате за заявою ОСОБА_4 від 01.02.2023 щодо можливих незаконних дій заступника голови Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 , пов`язаних з його зверненням до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_4 , Харківської міської ради про визнання незаконними та скасування рішень та запису про реєстрацію права власності, шляхом зловживання службовим становищем, використанням своєї адміністративної посади.

Органом досудового розслідування встановлено, що рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 22.12.2022 (справа № 638/5481/21) позовні вимоги Харківського окружного адміністративного суду задоволено частково - визнано незаконним та скасовано свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , скасовано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно запис щодо реєстрації права власності на квартиру за ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

30.01.2023 Харківським апеляційним судом відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.12.2022. На даний час судовий розгляд триває.

З огляду на те, що рішення Дзержинського районного суду м. Харкова не набуло законної сили, згідно з відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на квартиру не скасовано, звернення з заявою про залучення як потерпілого на даному етапі досудового розслідування є передчасним, оскільки на даний час відсутні дані, які свідчать про завдання шкоди ОСОБА_4 .

Більш того, оспорювана квартира на праві власності ОСОБА_4 і не належала. Істотна шкода або тяжкі наслідки, визначені статтею 364 КК України, передбачають її майновий характер.

З огляду на викладене вважає, що відсутні підстави для визнання ОСОБА_4 потерпілою.

ІІІ. Встановлені обставини, оцінка та мотиви слідчого судді

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Слідчий суддя, розглядаючи скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , встановив такі факти та обставини:

- 01.02.2023 ОСОБА_4 склала заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 353, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 376, ч. 1 ст. 384 КК України, службовими особами Харківського окружного адміністративного суду;

- 14.02.2023 до ЄРДР внесено відомості про те, що в.о. голови Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до дітей судді ОСОБА_4 ; з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 364 КК України (кримінальне провадження № 0000069);

- 14.02.2023 до ЄРДР внесено відомості про те, що в.о. голови Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_5 втрутився в діяльність судді цього ж суду ОСОБА_4 , зловживаючи службовим становищем, використовуючи адміністративну посаду, звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до дітей судді ОСОБА_4 ; з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 376 КК України (кримінальне провадження № 0000070);

- ОСОБА_4 у своїй заяві від 19.03.2023 просила залучити її до кримінального провадження № 0000070 від 14.02.2023 як потерпілу; вручити їй пам`ятку про процесуальні права та обов`язки.

Заява мотивована тим, що вчиненим кримінальним правопорушенням їй завдано моральної та майнової шкоди, оскільки зазначене кримінальне правопорушення направлене на перешкоджання її законній діяльності та посаді судді Харківського окружного адміністративного суду, а також позбавлення її дітей права власності та користування належної їм квартири АДРЕСА_2 ;

- 20.03.2023 адвокатом ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , до НАБ України подано клопотання про долучення до матеріалів кримінального провадження № 0000070 заяви про залучення як потерпілого (на підставі ст. ст. 56, 58 КПК України);

- кримінальне провадження № 0000070 об`єднано з кримінальним провадженням № 0000069;

- 31.03.2023 постановою детектива Національного бюро ОСОБА_6 відмовлено ОСОБА_4 у визнанні її потерпілою у кримінальному провадженні № 0000069 від 14.02.2023, з тієї підстави, що рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 22.12.2022 (яким визнано незаконним та скасовано свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_2 , скасовано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно запис щодо реєстрації права власності на квартиру за ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ) не набуло законної сили; згідно з відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на квартиру не скасовано; матеріали досудового розслідування кримінального провадження та заява ОСОБА_4 не містять відомостей, які б на даний час свідчили про завдання шкоди ОСОБА_4 у будь-якій формі.

За змістом ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 3 ст. 55 КПК України).

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 2 ст. 55 КПК України).

За змістом ч. 1 ст. 60 КПК України заявником є фізична особа, яка звернулась із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Отже, норми КПК України розмежовують процесуальний статус потерпілого та заявника в кримінальному провадженні, вони наділені різним обсягом прав.

Із викладеного висновується, що потерпілим, зокрема у випадку подання особою заяви про залучення її до провадження як потерпілого, може бути особа, яка не є заявником у кримінальному провадженні.

01.02.2023 ОСОБА_4 склала заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 353, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 376, ч. 1 ст. 384 КК України, службовими особами Харківського окружного адміністративного суду. Така заява підписана ОСОБА_4 із зазначенням процесуального статусу «Заявник (потерпілий)». В цій заяві не було зазначено про те, що кримінальними правопорушеннями їй завдано моральної, фізичної або майнової шкоди.

Відомості про кримінальне правопорушення було внесено до ЄРДР 14.02.2023 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 376 КК України.

Після того, 20.03.2023 захисник ОСОБА_3 подав до Національного антикорупційного бюро України клопотання про долучення до матеріалів кримінального провадження № 0000070 (яке було об`єднано з матеріалами кримінального провадження № 0000069) заяви ОСОБА_4 про залучення як потерпілої у зазначеному кримінальному провадженні.

Оскільки КПК України передбачено, що після початку досудового розслідування заяву про залучення особи до провадження як потерпілого може подати особа, яка не є заявником, з огляду на те, що ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000069 від 14.02.2023 має процесуальний статус заявника, права подавати заяву про залучення її як потерпілої у межах цього кримінального провадження у неї не виникло.

Хоча постановою про відмову у визнанні потерпілим від 31.03.2023 ОСОБА_4 було відмовлено з інших підстав, це не впливає на висновок слідчого судді про те, що у ОСОБА_4 не виникло права подавати клопотання про залучення її як потерпілою.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що підстави для задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про відмову у визнанні потерпілим - відсутні.

Відповідно до статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

За таких обставин, у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 55, 303-309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , на рішення детектива Національного антикорупційного бюро України про відмову у визнанні потерпілим (в порядку п. 5 ч. 1 ст. 303 КПК України) - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1