УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , керуючого санацією ТОВ БТ «Рязань» ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання останнього про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000204 від 12.10.2015,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання керуючого санацією ТОВ БТ «Рязань» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду від 03.03.2017 в рамках кримінального провадження №0000204 від 12.10.2015, а саме на приміщення за адресою: м. Чернівці, вул. Червоноармійська (Героїв Майдану), буд. 56, яке зареєстроване на праві власності за ТОВ «Черновіц Плаза» (), номер запису про право власності 13490447.

Відповідно до змісту клопотання, відпала потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки кримінальне провадження №0000204 від 12.10.2015, в рамках якого було накладено обтяження на майно, закрито.

В судовому засіданні заявник підтримав дане клопотання.

Прокурор в судове засідання не прибув.

Заслухавши думку учасників процесу, проаналізувавши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Відповідно до положень п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається особі, яка її подала, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді, при цьому скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 32, 33 КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

Отже, незважаючи на те, що процесуальним законом прямо не передбачена можливість повернення клопотання про скасування арешту майна, в тому числі і не передбачено територіальну підсудність для вирішення питань, пов`язаних зі скасуванням арешту майна, такі питання, на переконання слідчого судді, мають вирішуватись за процедурою, вже визначеною процесуальним законом щодо скарг, при цьому в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, оскільки, згідно з вимогами ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, зокрема законність і верховенство права.

Так, відповідно до положень ст. 132 КПК України, яка передбачає загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і відносно арешту майна, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Отже, беручи до уваги положення ст. 8-9 КПК України, клопотання про скасування арешту майна має розглядатись із дотриманням того самого принципу.

Як встановлено в судовому засіданні, досудове розслідування у кримінальному провадженні, в рамках якого накладено арешт, здійснювалось ГСУ Національної поліції України, що знаходиться за межами територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду міста Києва, а отже такий суд територіально не уповноважений на розгляд наведеного клопотання (про скасування арешту майна).

З огляду на викладене, клопотання керуючого санацією ТОВ БТ «Рязань» ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 9, 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання керуючого санацією ТОВ БТ «Рязань» ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000204 від 12.10.2015 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1