УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року

м. Київ

справа № 727/10844/20

провадження № 51 - 2855 ск 23

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , яка діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Шевченківського районного суду м. Чернівці від 06 жовтня 2022 року та ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 09 лютого 2023 року щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ,

встановив:

За вироком Шевченківського районного суду м. Чернівці від 06 жовтня 2022 року ОСОБА_6 засуджено за ч. 2 ст. 121КК та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 8 років, ОСОБА_5 засуджено за ч. 2 ст. 121КК та призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 8 років.

Стягнуто з ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 - 54 007 грн матеріальної шкоди та 500 000 грн моральної шкоди.

Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 09 лютого 2023 року вирок місцевого суду залишено без змін.

У касаційній скарзі захисникОСОБА_4 порушують питання про перегляд зазначених судових рішень у касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу подано без додержання вимог зазначеної статті.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, в чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).

Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, і які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи в обґрунтування кожної позиції.

При цьому слід враховувати, що відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Однак, вказаних вимог кримінального процесуального закону захисником не дотримано, оскільки, посилаючись на порушення кримінального процесуального закону, захисник у касаційній скарзі не навела обґрунтування допущення судами першої та апеляційної інстанцій таких порушень норм права, які могли б тягнути за собою скасування оскаржуваних судових рішень відповідно до норм, передбачених статтею 438 КПК, з огляду на зміст положень статей 370, 404, 412, 413, 419 цього Кодексу.

Викладені захисником у касаційній скарзі доводи стосуються, на її думку, неповноти судового розгляду та неправильної оцінки доказів, що не є предметом розгляду суду касаційної інстанції.

Крім того, касаційна скарга захисника не містить доводів щодо незаконності висновків суду апеляційної інстанції, наведених у ухвалі цього суду на спростування доводів апеляційної скарги сторони захисту.

Крім цього, в порушення вимог ч. 6 ст. 427 КПК до касаційної скарги не додано копій додатків до неї в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження.

Також, для забезпечення участі засудженого ОСОБА_5 під час касаційного розгляду, про що зазначає захисник у своїй скарзі, та за умови, що він перебуває під вартою, на адресу касаційного суду має найти відповідна заява (клопотання) засудженого, або у будь-якій іншій формі висловлене особисте прохання останньої щодо здійснення касаційного розгляду за його участю. У відповідній заяві необхідно уточнити як саме особа бажає взяти участь у касаційному розгляді - особисто або ж шляхом організації відеоконференції.

Враховуючи, що касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 КПК залишити скаргу без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Залишити касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 без руху і встановити семиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.

У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3