Справа № 645/906/23
Провадження № 1-кс/645/768/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2023 року м. Харків Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання дізнавача сектору дізнання ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 20000007, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не працевлаштованого, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України, -

в с т а н о в и в:

Дізнавач сектору дізнання ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_6 , звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим із прокурором Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Клопотання обґрунтоване наступним:

- ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 111? КК України, а саме у публічному запереченні громадянином України здійснення збройної агресії проти України та публічних закликах громадянина України до підтримки рішень та дій держави-агресора;

- 26.06.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України;

- доказами, які підтверджують обґрунтованість підозри є: заява ОСОБА_7 , протоколи допитів свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколи обшуку від 23.03.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , де зареєстрований та фактично проживає ОСОБА_5 , висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи № СЕ-19/121-23/6317-КТ від 14.04.2023, висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи № СЕ-19/121-23/6315-КТ від 17.04.2023, висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи № СЕ-19/121-23/6318-КТ від 11.04.2023, висновок судової комп`ютерно-технічної експертизи № СЕ-19/121-23/6316-КТ від 11.04.2023, протокол огляду предметів від 22.05.2023, протокол одночасного допиту між підозрюваним ОСОБА_5 та свідком ОСОБА_8 ;

- підстава застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 обґрунтовуються настанням існуючими ризиками, передбаченими п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання сторона обвинувачення просить суд покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до дізнавача, прокурора та суду за першою вимогою; не змінювати адресу місця проживання АДРЕСА_1 без дозволу дізнавача, прокурора, або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме м. Харків без дозволу дізнавача, прокурору або суду; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник та підозрюваний у судовому засіданні просили у задоволенні клопотання відмовити.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити з таких підстав.

Встановлено, що сектор дізнання ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 20000007 від 04.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України.

Запобіжний захід є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Зі змісту ч. 1 ст. 177 КПК України вбачається, що запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваного або обвинуваченого у конкретному кримінальному провадженні.

У ч. 1 ст. 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

З матеріалів доданих до клопотання встановлено, що 26.06.2023 у кримінальному провадженні № 20000007 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України.

Цього ж дня вказане повідомлення про підозру вручене ОСОБА_5 .

Отже, відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити, зокрема, такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень необхідно назначити наступне.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ надалі також підтверджено в таких його рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, до клопотання додано такі матеріали справи, а саме копії: протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 03.01.2023; протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 10.06.2023; протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_8 від 10.06.2023; протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 10.06.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 22.03.3023; висновок експерта № СЕ-19/121-23/6316-КТ від 11.04.2023; протокол огляду предметів від 22.05.2023 тощо.

Оцінюючи у сукупності досліджені матеріали, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , дійшов висновку про можливу причетність останнього до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні та повідомленні про підозру обставин, та відповідно встановлення їх за стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує дізнавач у клопотанні, суд зазначає наступне.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , дізнавач послався на існування ризиків , передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що підозрюється у вчиненні кримінального проступку, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженню шляхом залякування, оскільки під час досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_5 надано відповідні процесуальні документи, що містять анкетні дані свідків по вказаному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликом до дізнавача, прокурора або суду, тим самим умисно затягувати строки дізнання та в подальшому судового розгляду.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України) слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та категорію інкримінованого кримінального правопорушення.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді покарання, яке йому загрожує, у разі визнання винуватим, у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Сам по собі характер інкримінованого діяння свідчить про відсутність стійких соціальних зав`язків підозрюваного із державою Україна, тому слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження дізнавача про існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у даному кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Варто врахувати і те, що не будучи обмеженим наявністю запобіжного заходу та відповідних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, ОСОБА_5 зможе безперешкодно спілкуватися зі свідками в указаному кримінальному провадженні, узгоджувати та координувати дії, які направлені на викривлення значимих даних для кримінального провадження.

У зв`язку із викладеним, існує ймовірність незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з боку підозрюваного ОСОБА_5 .

Разом з цим, стороною обвинувачення не обґрунтовано та не доведено наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом, яке на думку дізнання може полягати у нез`явленні за викликом дізнавача, прокурора, суду, що призведе до затягування строків дізнання та розгляду справи судом.

За змістом ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу, у разі невиконання яких до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 176 КПК України особисте зобов`язання є найбільш м`яким запобіжним заходом.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного (ст. 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

З огляду на доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-1 КК України, зважаючи на встановленій у судовому засіданні ризики того, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, та впливати на свідків, слідчий суддя, з урахуванням характеру та обставин справи, особи підозрюваного, вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки та виконання, покладених на нього процесуальних обов`язків, є достатнім застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність яких доведена прокурором у судовому засіданні, а саме: прибувати до дізнавача, прокурора та суду за першою вимогою; не змінювати адресу місця проживання АДРЕСА_1 без дозволу дізнавача, прокурора, або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме м. Харків без дозволу дізнавача, прокурору або суду; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 194, п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України, наявні підстави для визначення строку дії обов`язків, які будуть покладені на підозрюваного ОСОБА_5 до 11.08.2023 року.

З огляду на викладене слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання дізнавача належить задовольнити.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 177 - 179, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Задовольнити клопотання.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до дізнавача, прокурора та суду за кожною вимогою;

- не змінювати адресу місця проживання АДРЕСА_1 без дозволу дізнавача, прокурора, або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме м. Харків без дозволу дізнавача, прокурору або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених слідчим суддею на підозрюваного, визначити до 11 серпня 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання на час дізнання покласти на дізнавача, що здійснює дізнання у кримінальному провадженні № 20000007, а на час перебування справи в провадженні суду - на прокурора.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 11.07.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1