Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6286/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000422, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000422, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, в якому просить накласти арешт на грошові кошти ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» (), які знаходяться на зазначених у клопотанні банківських рахунках.

В обґрунтування клопотання зазначено, що до Подільської окружної прокуратури міста Києва з Головного управління «І» Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України надійшли матеріали щодо можливої протиправної діяльності службових осіб Державного агентства водних ресурсів України () (далі - Держводагенство) та Управління каналу Дніпро-Донбас () (далі - УКДД), які, зловживаючи службовим становищем, діючи в інтересах ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ» (), організували протиправний механізм, спрямований на заволодіння, привласнення державних коштів під час закупівлі електричної енергії, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

В ході досудового розслідування встановлено, що між УКДД та ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ» укладено договори на постачання електроенергії в обсязі 27 730 000 кВт-год за тарифом 5,01 грн/кВт-год з ПДВ.

Разом з тим, тариф, за яким закуповувалася електрична енергія, є значно вищим за ринковий, який складав на момент укладення договору 4,4 грн/кВт-год з ПДВ, що призвело до завищення вартості електроенергії ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ» на суму близько 57 213 469, 72 грн. та завдало шкоди на вказану суму.

В подальшому грошові кошти, отримані товариством на свої банківські рахунки як розрахунки по виконанню укладених угод, з метою обготівковування та зменшення податкових зобов`язань, перераховуються суб`єктам господарювання з ознаками фіктивності по удаваним правочинам. Одержані від вказаної незаконної діяльності кошти в подальшому розподіляються між всіма учасниками протиправної схеми із числа службових осіб зазначеного товариства, Держводагенства та УКДД.

Таким чином, службовими особами Держводагенства та УКДД за попередньою домовленістю із службовими особами ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ», умисно, шляхом зловживання службовим становищем, всупереч інтересам служби, шляхом укладення вищевказаних договорів за цінами, які не відповідають ринковим, спричинені тяжкі наслідки державним інтересам у сумі 57 213 469, 72 грн.

В ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій встановлено можливу причетність до вчинення кримінального правопорушення ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» ().

Крім того, встановлено наявність у вказаного товариства ряду банківських рахунків, відкритих у банківських установах, перелік яких наведено у клопотанні.

Постановою прокурора від 01.06.2023 грошові кошти, які перебувають на таких банківських рахунках, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» (код ) та знаходяться на зазначених у клопотанні банківських рахунках, вказуючи на те, що у слідства є всі підстави вважати, що незастосування цього заходу забезпечення кримінального провадження перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні, оскільки вказане майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому існує реальна загроза його приховування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження.

З метою забезпечення арешту майна прокурор просив проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна, щодо якого подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якому клопотання підтримав з підстав зазначених у ньому.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі прокурора та з урахуванням ч.4 ст. 107 КПК України без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Згідно із ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 10, ч.11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як встановлено слідчим суддею, Управлінням поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000422, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Під час досудового розслідування, згідно з постановою прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 від 01.06.2023 грошові кошти, які перебувають на банківських рахунках ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» (), визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000422 від 19.10.2022.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вказані грошові кошти можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

З огляду на положення ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходів забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а тому незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, у зв`язку з чим накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на грошові кошти ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» (код ) у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на зазначених у клопотанні банківських рахунках, в сумі коштів, що вже надійшли на користь товариства та/або надійдуть в майбутньому, за винятком сплати податків, зборів та заробітної плати.

З метою забезпечення можливості органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України, оцінивши в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя визнає за можливе задовольнити подане прокурором клопотання про арешт майна в повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000422, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» (код ) у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на наведених нижче рахунках банківських установ:

- АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478, ):

- « НОМЕР_1 » (валюта 980-українська гривня);

- АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528, ):

- « НОМЕР_2 » (валюта 980-українська гривня),

в сумі коштів, що вже надійшли на користь ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» (код ) та/або надійдуть в майбутньому, за винятком сплати податків, зборів та заробітної плати.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1