Справа №295/7732/23
УХВАЛА

Іменем України

21.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

власника майна ОСОБА_4 , його представника ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні клопотання про скасування арешту з майна подане адвокатом ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 в кримінальному провадженні № 000074 про скасуванні арешту з майна, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання про скасування арешту з майна, накладеного ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 30.12.2022 року в рамках досудового розслідування кримінального провадження №000074, а саме з грошових коштів в сумі 75 000,00 грн.

В обґрунтування клопотання вказано, що вилучені під час обшуку грошові кошти в сумі 75 000,00 грн не мають жодного відношення до обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні, є власними заощадженнями ОСОБА_4 , арешт грошових коштів позбавляє їх власника можливості лікуватися та вільно розпоряджатися грошовим коштами, а подальше застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_4 як арешт його грошових коштів, є порушенням вимог ст. 13, 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод і не відповідає принципу розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Представник володільця майна адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити. Пояснив, що дані кошти є особистими заощадженнями ОСОБА_4 , які останній зберігав на своєму робочому місці. Адвокат зазначив, що власник майна має онкозахворювання і кошти необхідні йому на лікування. Вважає, що кошти не можуть бути речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_4 на даний час має статус свідка. На переконання представника володільця майна, у подальшому застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, так як з моменту вилучення грошей пройшло шість місяців і з даними коштами жодних слідчих дій не проводилося.

Прокурор в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що в ухвалі про дозвіл на обшук було посилання на грошові кошти. В ході обшуку у службовому кабінеті ОСОБА_4 вилучено, серед іншого, грошові кошти в розмірі 75000, 00 грн, походження яких ОСОБА_4 під час обшуку пояснити не зміг. Кошти є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому підстав для скасування арешту немає.

Заслухавши власника майна, його представника, прокурора, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В рамках кримінального провадження №0000074 від 08.12.2022 року ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 30.12.2022 у справі №295/13863/22 накладено арешт на документи та майно, яке під час проведеного обшуку 28.12.2022 в приміщенні Квартирно-експлуатаційного відділу м. Житомир за адресою: м. Житомир, вул. Донцова, 20, було тимчасово вилучене, зокрема, грошові кошти в загальній сумі 75 000 грн. із прикріпленими до них клаптиками паперу з рукописними записами.

Підставою для накладення арешту на грошові кошти слідчим суддею у справі №295/13863/22 визначено те, що вказане вище майно є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому з метою збереження доказів виникла необхідність у застосуванні даного заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є видом заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Спеціальними вимогами глави 17 КПК України врегульовано дотримання балансу між потребами слідства та правом особи володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, гарантованим ст. 41 Конституції України та ст. 1 Протоколу № 1 (1952 р.) до Конвенції про захист прав людини та основних свобод, відповідно до якої, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним.

Враховуючи, що арешт майна має бути застосований з урахуванням розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження; в ході розгляду клопотання про скасування арешту майна стороною обвинувачення не було доведено можливість використання грошових коштів в розмірі 75000, 00 грн, належних ОСОБА_4 , як доказу у кримінальному провадженні, а також те, що такі кошти можуть бути безпосереднім предметом кримінального правопорушення, в кримінальному провадження повідомлено про завершення досудового розслідування, ОСОБА_4 повідомлення про підозру не вручалось, останній є свідком в даному провадженні, слідчий суддя дійшов висновку, що наявний арешт грошових коштів призводить до обмеження прав власника, підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не встановлено.

На підставі чого, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити подане клопотання.

Посилання прокурора на заявлення цивільного позову в даному кримінальному провадженні не спростовую доводів заявника.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скасувати арешт застосовний ухвалою Богунського районного суду м.Житомира від 30.12.2022 р. на грошові кошти в сумі 75 000,00 грн.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1