Справа № 953/3852/23
Провадження № 1-кс/953/4019/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року м. Харків Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000567 віл 17.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 369-2 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000567 віл 17.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 369-2 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт шляхом встановлення заборони користування на речі та документи, що належать ОСОБА_4 , виявлені та вилучені під час проведення обшуку за місцем реєстрації ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: блокнот (робочий зошит) з рукописними записами.

Місцем зберігання майна прокурор просить визначити матеріали кримінального провадження.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у виділеному кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000567 від 17.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.04.2023 до слідчого управління ГУНП України в Харківській області надійшли матеріали управління СБ України в Харківській області, про те що громадянин ОСОБА_5 в змові з невстановленими особами організували злочинну схему з систематичного отримання неправомірної вигоди за підготовку необхідних документів для виїзду військовозобов`язаних громадян України за кордон.

Допитаний свідок надав показання про те, що познайомився з жінкою на ім`я ОСОБА_6 , яка за грошову винагороду в розмірі 6500 доларів США та 3000 гривень допоможе останньому в отриманні необхідних документів для виїзду військовозобов`язаних громадян України за кордон.

24.05.2023 року в період часу з 17:51 год. по 19:56 год. було проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 за місцем реєстрації ОСОБА_4 , в ході якого було виявлено та вилучено блокнот (робочий зошит) з рукописними записами.

Вказані речі та документи 25.05.2023 визнані речовими доказами по кримінальному провадженню.

Вилучені в ході проведення обшуків предмети та документи мають значення речових доказів по кримінальному провадженню, оскільки є засобами вчинення кримінального правопорушення, можуть містити на собі інформацію вчинення кримінального правопорушення, в подальшому будуть необхідні для проведення судових експертиз, відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України. Повернення вищевказаного вилученого майна може негативно вплинути на з`ясування істини по кримінальному провадженню, оскільки повернення зазначених предметів унеможливить проведення експертного дослідження та інших досліджень, що будуть проводитись рамках кримінального провадження.

Враховуючи наведене, у органу досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вищезазначені предмети та документи з метою недопущення їх знищення, забезпечення збереження доказів, повного та об`єктивного досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. ОСОБА_4 , який є власником майна, у судове засідання не з`явився, його представник адвокат ОСОБА_7 надала суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна за її відсутності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Із вказаним клопотанням прокурор звернувся до суду засобами поштового зв`язку 25 травня 2023 року, яке надійшло до суду 31 травня 2023 року, тобто клопотання прокурора про арешт майна подане у строки, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, з підстав, передбачених п.,3 ч. 2 ст. 170 КК України, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України.З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно має значення для забезпечення кримінального провадження, було вилучене 24 травня 2023 року під час проведення обшуку в квартирі АДРЕСА_2 за місцем реєстрації ОСОБА_4 , щодо можливої причетності якого до вчинення давного кримінального правопорушення вбачається з ухвали слідчого судді про обшук та наданих до клопотання матеріалів, вилучене майно має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є засобом вчинення злочину та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Постановою слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 від 24.05.2023 зазначене в клопотанні майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на користування даним майном.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000567 віл 17.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 369-2 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , шляхом встановлення заборони користування, а саме на: блокнот (робочий зошит) з рукописними записами.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування СУ ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1