Справа № 944/5111/23
Провадження №1-кс/944/794/23
16.08.2023 рокум.Яворів

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , будучи директором ТзОВ «ТРИГАЛ», шляхом зловживання своїм службовим становищем, в умовах воєнного стану введеного та території України відповідно до указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення в Україні воєнного стану», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України» «Про введення в Україні воєнного стану» (з відповідними змінами), усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, керуючись прямим умислом спрямованим на заволодіння чужим майном, достовірно знаючи, що товари у вигляді щебеню гранітного фракцією 20х40 в кількості 9000 тон та вапняку фракцією 0-50 у кількості 4 237,96 тон, на виконання умов договорів №49/2022/Т, №48/2022/Т від 22.12.2022 про закупівлю товарів, ним у вище вказаних обсягах не поставлені, та такі, на виконання умов договорів №27/12/2022-1, №27/12/2022-2 від 27.12.2023 про зберігання товарів фактично на території площадки ТзОВ «ТРИГАЛ» за адресою: м. Львів, вул. проф. Ковалика, 12Б відсутні, 28 грудня 2022 року, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у точно невстановлений час, за допомогою власного мастичного кліше (факсиміле) проставив свій підпис та завірив печаткою ТзОВ «ТРИГАЛ» офіційні документи у формі акту прийому-передачі матеріальних цінностей - щебеню гранітного фракцією 20х40 в кількості 9000 тон та акту прийому-передачі матеріальних цінностей - вапняку фракцією 0-50 у кількості 4 237, 96 тон, в які попередньо вніс завідомо неправдиві відомості щодо обсягів поставленого та взятого на зберігання товару, які в подальшому для підпису передав керівнику комунального підприємства "Благоустрій-Янів" ОСОБА_8 . Фактично, на момент підписання вище вказаних актів прийому-передачі матеріальних цінностей на території площадки ТзОВ «ТРИГАЛ» за адресою м. Львів, вул. проф. Ковалика, 12Б кількість щебеню гранітного фракцією 20х40 становила 3 918,42 тон, тобто на 5 081,58 тон менше, ніж вказано в акті, а фактична кількість вапняку фракцією 0-50 становила 2 512,9 тон тобто на 1 725,06 тон менше ніж вказано в акті.
Таким чином, внаслідок вказаних дій ОСОБА_6 територіальній громаді Івано Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області в особі комунального підприємства "Благоустрій-Янів" було заподіяно збитки на загальну суму 3 347 192,82 грн., внаслідок утворення нестачі відповідно до договорів відповідального зберігання №27/12/2022-1 від 27.12.2022 та №27/12/2022-2 від 27.12.2022, а саме щебеню гранітного фракцією 20х40 у кількості 3918,42 тон (із врахуванням похибки 3%) на загальну суму 2 306 852,22 грн. з ПДВ та вапняку фракції 0-50 у кількості 2 512,9 тон (із врахуванням похибки 3%) на загальну суму 1 040 340,6 грн. з ПДВ.
Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 будучи директором ТзОВ «ТРИГАЛ», тобто службовою особою, уповноваженою на виконання організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, керуючись прямим умислом спрямованим на заволодіння чужим майном, достовірно знаючи, що товари у вигляді щебеню гранітного фракцією 20х40 в кількості 9000 тон та вапняку фракцією 0-50 у кількості 4 237,96 тон, на виконання умов договорів №49/2022/Т, №48/2022/Т від 22.12.2022 про закупівлю товарів, ним у вище вказаних обсягах не поставлені, та такі, на виконання умов договорів №27/12/2022-1, №27/12/2022-2 від 27.12.2023 про зберігання товарів фактично на території площадки ТзОВ «ТРИГАЛ» за адресою: м. Львів, вул. проф. Ковалика, 12Б відсутні, 28 грудня 2022 року, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у точно невстановлений час, за допомогою власного мастичного кліше (факсиміле) проставив свій підпис та завірив печаткою ТзОВ «ТРИГАЛ» офіційні документи у формі акту прийому-передачі матеріальних цінностей - щебеню гранітного фракцією 20х40 в кількості 9000 тон та акту прийому-передачі матеріальних цінностей - вапняку фракцією 0-50 у кількості 4 237, 96 тон, в які попередньо вніс завідомо неправдиві відомості щодо обсягів поставленого та взятого на зберігання товару, які в подальшому для підпису передав керівнику комунального підприємства "Благоустрій-Янів" ОСОБА_8 . Фактично, на момент підписання вище вказаних актів прийому-передачі матеріальних цінностей на території площадки ТзОВ «ТРИГАЛ» за адресою м. Львів, вул. проф. Ковалика, 12Б кількість щебеню гранітного фракцією 20х40 становила 3 918,42 тон, тобто на 5 081,58 тон менше, ніж вказано в акті, а фактична кількість вапняку фракцією 0-50 становила 2 512,9 тон тобто на 1 725,06 тон менше ніж вказано в акті.
Таким чином, внаслідок вказаних дій ОСОБА_6 територіальній громаді Івано Франківської селищної ради Яворівського району Львівської області в особі комунального підприємства "Благоустрій-Янів" спричинено тяжкі наслідки у вигляді збитків на загальну суму 3 347 192,82 грн., внаслідок утворення нестачі відповідно до договорів відповідального зберігання №27/12/2022-1 від 27.12.2022 та №27/12/2022-2 від 27.12.2022, а саме щебеню гранітного фракцією 20х40 у кількості 3918,42 тон (із врахуванням похибки 3%) на загальну суму 2 306 852,22 грн. з ПДВ та вапняку фракції 0-50 у кількості 2 512,9 тон (із врахуванням похибки 3%) на загальну суму 1 040 340,6 грн. з ПДВ.
11.08.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України. Таким чином, він обґрунтовано підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, в умовах воєнного стану, вчиненому у особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та у службовому підробленні, тобто внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України.
Слідчий покликається на те, що в ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень.
Встановлено, що існують ризики, передбаченні ч.1 ст. 177 КПК України.
В обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного покликається на необхідність запобігти спробам переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, шляхом неявки на виклики у вказані органи державної влади з метою уникнення кримінальної відповідальності від інкримінованих йому кримінальних правопорушень, спробам знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як досудове розслідування у кримінальному провадженні триває.
З огляду на вищевикладене, враховуючи, що інші запобіжні заходи, крім домашнього арешту, є недостатніми для запобігання наведеним вище ризикам, що унеможливлює застосування до підозрюваного іншого, більш м`якого запобіжного заходу, не забезпечать виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, просить клопотання задовольнити.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали та просили таке задовольнити.
Захисник підозрюваного заперечив щодо оголошеного клопотання, оскільки жодного доказу щодо наявності умислу органом досудового розслідування не надано, ризики зазначені прокурором у клопотанні відсутні, підозрюваний не має наміру переховуватись від органів досудового розслідування або суду та жодним чином не може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Підозрюваний є пенсіонером, характеризується за місцем праці позитивно, користується повагою колективу, неодноразово нагороджувався за вагому допомогу Збройним Силам України, вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного особисту поруку. Окрім цього, подав письмове зобов`язання колективу ТзОВ «ТРИГАЛ», в порядку ст.180 КПК України, за яким працівники ТзОВ «ТРИГАЛ» просили застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистої поруки та заявили про бажання взяти його на поруки.
Підозрюваний в судовому засіданні проти клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту заперечив, просив застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді особистої поруки.
Заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
11.08.2023 заступником начальника СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Яворівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, суд зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Положеннями ст.177 КПК України визначено, що з метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Відповідно до вимог ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. При цьому домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбаче покарання у виді позбавлення волі.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 04 квітня 2013 року № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» (далі-Лист ВССУ) наголосив на тому, що вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;
- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК України, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;
4) перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;
5) враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Слідчий суддя, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення. У такий спосіб встановленню підлягає обґрунтованість підозри органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення підозрюваним, обвинуваченим;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік (неповнолітня особа, особа похилого віку) та стан здоров`я (наявність тяжких хвороб, інвалідності, нездатність самостійно пересуватися) підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого у місці його постійного проживання, в тому числі наявність у нього родини й утриманців. Необхідно з`ясувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості тощо;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого. При врахуванні цієї обставини слідчий суддя, суд зобов`язаний проаналізувати матеріали сторін кримінального провадження, об`єктивно оцінити надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання; дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері, тощо;
7) майновий стан підозрюваного. Слід встановити наявність належного цій особі нерухомого майна у місцевості проживання та інших місцевостях, транспортних засобів, грошових банківських вкладів, їх розмір (за наявності відомостей, наданих стороною захисту);
8) наявність судимостей у підозрюваного,
9) дотримання підозрюваним, умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Таким чином, стороною обвинувачення наведено переконливі факти, що свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.
За вимогами ч. 2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінюючи їх в сукупності з тяжкістю покарання, що загрожує відповідній особі, даними про особу підозрюваного, окрім того, оцінюючи ризики, якими прокурор та слідчий обґрунтовують клопотання, зауважує, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду.
При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу, або в майбутньому.
Отже ризики, які дають достатньо підстави, слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої вірогідності їх здійснення.
Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України, враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні, двох кримінальних правопорушень, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжкого та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років.
Дані про особу підозрюваного, який є військовим пенсіонером, за місцем праці характеризується позитивно, нагороджувався за вагому допомогу Збройним Силам України, раніше не судимий.
Крім того обставини, можливості знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчим суддею не встановлено.
Таким чином, докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, не дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду і негативно вплинути на хід розслідування кримінального провадження.
Не доведені такі ризики і прокурором та слідчим у судовому засіданні.
Згідно з ч. 3 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Виходячи з наведеного, слідчий суддя вважає за необхідне обрати щодо підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання.
Керуючись ст.ст.176-178, 186-187, 193-194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,
Обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , такі обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту в якому він фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- прибути за викликом до слідчого, прокурора чи суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.
Строк дії ухвали - до 15.10.2023.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1