Справа № 686/6012/23
Провадження № 1-кс/686/2045/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаргу обґрунтовує тим, що 27.12.2022 року вперше, а 09.02.2023 вдруге звернувся до відділу поліцейської діяльності №2 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про розшук батька - ОСОБА_4 .

У заяві вказав, що він є сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У 1974 році батьки скаржника: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 розлучилися. У 1974 році рішенням Красилівського районного суду будинок, прибудинкові споруди та земельну ділянку під будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де проживали батьки разом, було поділено між батьками. Але ОСОБА_4 не провів в натурі поділу будинку та земельної ділянки, не здійснив державної реєстрації частини будинку та частини земельної ділянки, які йому належать на праві власності.

Після винесення Красилівським районним судом рішення про поділ майна, у вересні 1974 році ОСОБА_4 покинув дім, нікого не повідомивши про те куди він йде і коли повернеться, забравши з собою усі свої документи та фото.

З того моменту зв`язок з батьком було втрачено. З 1974 року скаржник не бачив і не чув про батька. Йому не відомо, чи є він в живих і де він може бути.

На сьогодні виникла необхідність у оформленні правовстановлюючих документів на будинок та земельну ділянку під будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки відповідно до рішення суду ОСОБА_4 є співвласником 1/2 частини будинку, однак ним не оформлено документи на будинок та земельну ділянку. Окрім того, є необхідність у оформленні субсидії на житло, що неможливо зробити у зв`язку із не оформленням права власності на частину будинку, яка належить батькові.

13.02.2023 скаржник отримав відповідь, за змістом якої слідує, що підстав для повторного розгляду звернення немає. Отже відомості на підставі поданої ним заяви про злочин до ЄРДР внесені не були.

Скаржник у судове засідання не з`явився, у скарзі зазначив, що просить проводити судовий розгляд у його відсутності.

Слідчий, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, що відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Із матеріалів скарги та сканокопій матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 слідує, що 10.02.2023 останній звернувся до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із повторною заявою про розшук особи, що безвісно відсутня.

У заяві виклав відомості, які аналогічні тим, що відображені у поданій до суду скарзі.

Просив зареєструвати в ЄРДР заяву про зникнення ОСОБА_4 та розпочати розшуки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який до 1974 року проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява про вчинення кримінального правопорушення була зареєстрована у ВП№ 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області 10.02.2023 за № 493.

Листом за підписом начальника ВПД №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області від 13.02.2023 ОСОБА_4 було повідомлено про те, що по заяві аналогічного змісту від 28.12.2022 уже була проведена перевірка, підстав для повторного розгляду звернення немає.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

У заяві ОСОБА_3 про розшук особи, що безвісно зникла, не викладено об`єктивних даних, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення), не містить ця заява й конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій осіб за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Сам скаржник не указує про вчинення будь-ким кримінального правопорушення відносно його батька та не пов`язує самостійне залишення ОСОБА_4 житла саме із вчиненням щодо нього злочинних дій, лише описує обставини залишення батьком у 1974 році свого місця проживання у зв`язку із розлученням із дружиною.

Згідно пояснень колишньої дружини ОСОБА_5 від 30.12.2022, ОСОБА_4 до моменту досягнення дітьми 18 років, сплачував аліменти, які приходили на пошту Архангельської області РФ.

Звернення із скаргою обумовлюється прагненням скаржника врегулювати цивільно-правові відносини щодо оформлення права власності на будинок та земельну ділянку, 1/2 частина яких належить батькові ОСОБА_4 , а також бажанням оформити субсидію.

Однак, Цивільним кодексом України для врегулювання вказаної правової ситуації передбачена можливість звернення до суду із заявою про оголошення фізичної особи померлою (ст. 46 ЦК України).

Ч. 4 ст. 46 ЦК України передбачено, що порядок оголошення фізичної особи померлою встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України.

Правові наслідки оголошення фізичної особи померлою прирівнюються до правових наслідків, які настають у разі смерті. Спадкоємці фізичної особи, яка оголошена померлою, не мають права відчужувати протягом п`яти років нерухоме майно, що перейшло до них у зв`язку з відкриттям спадщини (ст. 47 ЦК України).

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив скаржнику у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки зазначені ним відомості не можуть слугувати належною підставою для ініціювання кримінального провадження та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу.

Керуючись ст.ст.214,303,306,307 КПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя