Справа № 626/1755/23
Провадження № 1-кс/626/789/2023
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

29 червня 2023 року м. Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Красноградської окружної прокуратури в рамках кримінального провадження №0000667 від 28.06.2023р, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Харків, українцю, громадянину України, маючому середню освіту, не працюючий, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , але фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

- який підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до поданого клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що 27.06.2023 о 20:00 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись в одній із кімнат за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті виниклого конфлікту наніс, своїй дружині ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , долонею правої руки шість ударів в обличчя від яких остання впала на підлогу. Після чого реалізуючи свій злочинний умисел, способом, небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, взявши потерпілу ОСОБА_7 руками за вуха, потиличною частиною голови вдарив три рази об підлогу, що спричинило тяжкі наслідки у вигляді смерті останньої.

Відповідно до свідоцтва про смерть №12-17/110-КРт/23 від 29.06.2023 року, смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , настала внаслідок гострого порушення мозкового кровообігу, травматичного субаракнаїдального крововиливу, закритої черепно-мозкової травми.

Таким чином, своїми умисними злочинними діями, що виразились в умисному вбивстві, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

29.06.2023 на підставі достатніх даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Наявність повідомлення обґрунтованої підозри у вчиненні даного кримінального правопорушення, підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

1)Протоклом огляду від 28.06.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з тілесними ушкодженнями голови та вилучено: штани синього кольору зі слідами РБК, куртка сіро-синього кольору зі слідами РБК, футболка сірого кольору з написом «Paris» зі слідами РБК, штани чорного кольору зі слідами РБК, фрагмент килима зі слідами РБК;

2)Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який надав покази про те, що ОСОБА_4 повідомив свідку про побиття своє дружини ОСОБА_7 , що відбулось 27.06.2023;

3)Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який надав покази про те, що поряд з нею по сусідству проживає ОСОБА_4 , який веде аморальний спосіб життя та регулярно наносить тілесні ушкодження своїй дружині ОСОБА_7 ;

4)Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який надав покази про те, що поряд з нею по сусідству проживає ОСОБА_4 , який веде аморальний спосіб життя та регулярно наносить тілесні ушкодження своїй дружині ОСОБА_7 ;

5)Копією свідоцтва про смерть №12-17/110-КРт/23 від 29.06.2023 року, смерть ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , настала внаслідок гострого порушення мозкового кровообігу, травматичного субаракнаїдального крововиливу, закритої черепно-мозкової травми;

6)Витягом з «АРМОР», що підтверджує систематичні побиття підозрюваним своєї дружини, а також відображає спосіб життя підозрюваного.

Враховуючи вищевикладене у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що існують ризики того, що підозрюваний може:

1.переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років;

2.незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, встановити контакт із свідками у кримінальному провадженні та шляхом погроз або вмовляння вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень органу досудового розслідування та суду;

3.перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4 ч.1 ст.177 КПК України), тобто ввести в оману орган досудового розслідування для затримки проведення досудового розслідування.

4.вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), враховуючи вищевикладене з приводу того, що підозрюваний неодноразово притягувався до відповідальності є підстави вважати, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

При здійсненні аналізу особи підозрюваного встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не має стійких соціальних зав`язків, з показів сусідів веде аморальний спосіб життя, не має постійного місця проживання, офіційно не працевлаштований, тому не має постійного джерела доходу, що підтверджується його маргінальною поведінкою.

Запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що зможе гарантувати його належну процесуальну поведінку та забезпечить виконання завдань кримінального провадження відповідно до ст.2 КПК України.

Перевіривши надані суду матеріали кримінального провадження, дослідивши докази та додатки по даних матеріалах, оцінивши в сукупності всі обставини, заслухавши думку прокурора, який підтримав вказане клопотання, пославшись на доводи та факти викладені в ньому, думку самого підозрюваного, який не заперечував проти даного клопотання та його адвоката, який просив обрати підзахисному міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя приходить до наступного.

Під час розгляду клопотання було встановлено вагомість наявних доказів, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчинені інкримінованого йому злочину за ч.1 ст.115 КК України, а саме наявними доказами, переліченими в клопотанні.

Також допитаний в якості підозрюваного та в судовому засіданні, останній також визнав свою вину у вчиненні даного злочину.

При обранні міри запобіжного суд вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може:

1.переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років;

2.незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, встановити контакт із свідками у кримінальному провадженні та шляхом погроз або вмовляння вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень органу досудового розслідування та суду;

3.перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4 ч.1 ст.177 КПК України), тобто ввести в оману орган досудового розслідування для затримки проведення досудового розслідування.

4.вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), враховуючи вищевикладене з приводу того, що підозрюваний неодноразово притягувався, яка до адміністративної відповідальності на насильсство в сімїє стосовно ж своєї колишньої дружини за ст.173-2 КУпАП України, так і до кримінальної за ст.125 КК України, де загибла також була потерпілою, в зв`язку з чим є підстави вважати, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином при вирішенні клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_4 не працює, міцних соціальних зв`язків не має, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 рокі, стосовно своєї дружини, в стані алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим, знаходячись на свободі, зможе переховуватися від органів досудового розслідування, або суду, вплинути на свідків, або вчинити інший злочин.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Матеріали кримінального провадження дають підстави вважати підозру обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

З огляду на вищевикладене є достатньо підстав вважати, що існують передбачені статтею 177 КПК України ризики, на які вказує слідчий та прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно вплинути на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Також відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, а щодо підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням поведінки підозрюваного, характеру скоєного та його особи, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з моменту фактичного затримання підозрюваного в порядку ст.208 КПК України, тобто з 20:00год. 28.06.2023 року.

Поряд з цим, положеннями ч.3 ст.183 КПК України передбачено, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Однак, відповідно до положень п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, виходячи з того, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні умисного особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель своєї дружини, то слідчий суддя приходить до висновку, не визначати розмір застави в даному випадку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-197, 205, 485-488, 492 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУ НП України в Харківській області ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження №0000667 від 28.06.2023р. задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 20год. 00хв. 28 червня 2023 року до 20год. 00хв. 26 серпня 2023 року, без визначення розміру застави.

Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для тримання під вартою обвинувачений ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Красноградського районного суду ОСОБА_1