ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/434/23 Справа № 711/5506/23 Доповідач в апеляційній інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 183 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючогоОСОБА_1
суддівОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря за участю прокурора підозрюваної захисника ОСОБА_4 ОСОБА_5 ОСОБА_6 ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника підозрюваної адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 серпня 2023 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Дмитрушки, Уманського району, Черкаської області, українки, громадянки України, заміжньої, працюючої на посаді адміністратора групи зв`язку ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 369-2, ч. 3 ст. 332 КК України

В С Т А Н О В И В:

Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 , звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором заступника керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Просила слідчого суддю застосувати до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з утриманням останньої у державній установі «Черкаський слідчий ізолятор», із можливістю внесення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720, 00 грн.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 , обов`язки, передбачені п.п.1-4, 8, 9, ч.5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 серпня 2023 року клопотання слідчої ОСОБА_8 задоволено.

Застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 12.10.2023, включно.

Визначено заставу у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 187 880, 00 грн., у разі внесення якої звільнити ОСОБА_6 , з-під варти.

Роз`яснено підозрюваній, що вона або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі на рахунок, та надати документ, що підтверджує внесення застави слідчому, прокурору або суду у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0000022 від 17.07.2023 року.

У випадку внесення підозрюваною або заставодавцем застави, покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом (залежно від стадії розгляду);

- не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- заборонити спілкування із працівниками та військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_3 та ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

- заборонити спілкування зі свідком ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Вказані обов`язки, в разі внесення застави, покладаються на ОСОБА_6 строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

Роз`яснено, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що слідчим та прокурором у повній мірі доведені обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: що підозрювана ОСОБА_6 перебуваючи на волі або при застосуванні до неї більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, під тягарем кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; може вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Також, слідчий суддя визначив підозрюваній розмір застави 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 187880,00 грн., з покладенням на неї обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_10 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю, та скасувати в частині покладення на підозрювану обов`язку: заборони спілкування із працівниками та військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

В обґрунтування апеляційної скарги захисник підозрюваної зазначила, що судом при розгляді клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу не було враховано відсутність обґрунтованої підозри, наявність ризиків передбачених КПК України, майнового стану підозрюваної під час визначення розміру застави та стан здоров`я підозрюваної.

Крім того, судом першої інстанції незаконно підтримано запропонований слідчим ризик, а саме: заборона спілкування із працівниками та військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_5 та ІНФОРМАЦІЯ_6 , що також є таким, що суперечить гарантованому Конституцією праву підозрюваної на роботу. Оскільки вона працює на посаді адміністратора групи зв`язку ІНФОРМАЦІЯ_4 . Слідчий суддя не мав підстав покладати такий обов`язок на підозрювану, так як даним обов`язком замінив іншу процедуру, а саме відсторонення від займаної посади.

Також, слідчим суддею було порушено порядок розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні, а саме: ч. 1 ст. 193 КПК України, слідчий суддя допустив до участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчу ОСОБА_8 , що не передбачено нормами КПК України та надав можливість надати пояснення до вказаного клопотання.

Сторона захисту стверджує, що матеріали, які долучила сторона обвинувачення до клопотання, не підтверджують кваліфікуючі ознаки інкримінованих підозрюваній ОСОБА_6 злочинів. В долучених документах відсутні докази передачі грошових коштів заявником в розмірі 5500,00 у.е. ОСОБА_6 , також грошові кошти не були найдені під час санкціонованого обшуку за місцем її проживання та в транспортних засобах. Сторона обвинувачення не довела і не спростувала доводів сторони захисту, що 700 у.е. передавались заявником для погашення боргу. Також, не взято до уваги, той факт, що заявник є особою, яка перебуває на обліку і лікаря нарколога та психіатра, що ставить під сумнів правдивість його показів, без наявності інших письмових доказів у кримінальному провадженні.

Щодо розміру застави адвокат зазначає, що визначений судом першої інстанції розмір застави у межах 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 187 880,00 грн. є таким, що не відповідає матеріальному становищу самої підозрюваної та її родини, та є завідомо не помірним для неї. Стороною захисту до суду першої інстанції надавались фінансові документи, які підтверджують фінансовий стан родини, але судом їх не взято до уваги безпідставно та визначено розмір застави непомірний для родини. Стан здоров`я ОСОБА_6 та її матері, є таким, що потребує лікування та грошових коштів на медикаменти, що унеможливлює наявність значної суми грошових заощаджень.

В зв`язку з вищевикладеним просить суд апеляційну скаргу задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_7 , підозрювану ОСОБА_6 , які просили скасувати ухвалу слідчого судді, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Водночас, при здійсненні апеляційного перегляду колегія суддів керується Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477 від 23.02.06 року, ст. 2, 17 якого передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як обов`язкове джерело права.

Основним джерелом правозастосовної діяльності ЄСПЛ є Конвенція «Про захист прав людини та основоположних свобод», якою на міжнародному рівні закріплені головні принципи права на свободу та особисту недоторканість, за яким особа може бути позбавлена свободи виключно на підставах передбачених законом, права на справедливий публічний розгляд справи незалежним та безстороннім судом, права на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Таким чином, норми Конституції України, національного законодавства, в тому числі і кримінально процесуального законодавства мають узгоджуватися з нормами Конвенції та рішеннями ЄСПЛ.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу, які доведені сторонами кримінального провадження і які слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності з наявними ризиками, зазначеними у ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч.1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.1,2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Вказані вимоги кримінального процесуального закону слідчим суддею дотримані, його висновки про те, що прокурор при розгляді справи довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним в клопотанні слідчого, а також, що заявлені ризики в сукупності з тяжкістю кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваної можуть служити виключними підставами для її ув`язнення, є обґрунтованими.

З ухвали слідчого судді вбачається, що на основі наданих слідчим матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри могли мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_6 до скоєння кримінальних правопорушень, підозра у яких їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування слідчим суддею щодо неї такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

З такими висновками слідчого судді колегія суддів апеляційного суду повністю погоджується, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що органом досудового розслідування ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, яке відноситься до категорії нетяжких злочинів та вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

14.08.2023 ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КПК України.

15.08.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.369-2, ч.3 ст.332 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами.

В судовому засідання прокурор пояснив, що слідчим управління ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за заявою ОСОБА_9 . Він звернувся до ОСОБА_6 , у вказаної особи виник умисел на збагачення під час створення обставин та сприяння перетину державного кодону. 14.08.2023 року ОСОБА_6 передала ОСОБА_9 документи, підписані начальником Приморського РТЦК м. Одеси. ОСОБА_6 було затримано працівниками поліції під час передачі їй останніх грошових коштів. ОСОБА_6 може переховуватися, вчинити нове кримінальне правопорушення та здійснювати вплив на свідків. Крім того, не всі свідки допитані та не всі документи витребувались. Додав, що 5500 доларів США не були віднайдені, тому і обґрунтовано застосування застави у 80 прожиткових мінімумів.

З ухвали слідчого судді вбачається, що на основі наданих слідчим матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри могли мати місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_6 до скоєння кримінального правопорушення, підозра у якому їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування слідчим суддею щодо неї обмежувального заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя врахував, що ОСОБА_6 в умовах воєнного стану, із застосуванням психологічного та фізичного впливу, отримала від військовозобов`язаного неправомірну вигоду в грошовому еквіваленті. Усвідомлюючи резонансність вказаної справи, настання можливої відповідальності, остання, перебуваючи на волі, зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, усвідомлює тяжкість можливого покарання і під тягарем відповідальності за скоєне кримінальне правопорушення, а також можливості бути засудженою до позбавлення волі, може залишити місце свого проживання, та таким чином остання може переховуватись від органів досудового розслідування.

Також, підозрювана ОСОБА_6 виконуючи свої службові обов`язки, як працівник Збройних Сил України, має стійкі професійні та особисті зв`язки з іншими працівниками в органах державної влади, в тому числі районних територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, що свідчить про те що, підозрювана ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може використати свої повноваження та зв`язки. Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Посилання захисника підозрюваної ОСОБА_7 щодо застосування домашнього арешту з підстав необхідності догляду за мамою, є недоведеними, так як належним чином не підтверджена така необхідність відповідними доказами. Тобто, дана обставина не може бути єдино можливою та нівелювати зазначені ризики при наявності соціальних зав`язків та своєї сім`ї.

При цьому не надано доказів сторони захисту з приводу неможливості застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Що стосується оцінки визначеного слідчим суддею розміру застави при застосуванні до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, апеляційний суд враховує наступні положення кримінального процесуального закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В цій же частині ст. 182 КПК України зазначено, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається суддею, слідчим суддею з урахуванням характеру вчиненого злочину, даних про особу підозрюваного майнового становища особи, що вносить заставу.

Межі розміру застави залежать, зокрема, і від ступеня тяжкості злочину, у вчиненні якого особа підозрюється.

Згідно ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 2 ст.369-2 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів; злочин, передбачений ч. 3 ст.332 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання підозрюваного під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. При цьому, сторона державного обвинувачення зобов`язана належним чином виправдати суму застави і прийняти до уваги фінансовий стан обвинуваченого та його спроможність сплатити необхідну суму (Мангурас проти Іспанії п. п. 78-80).

Суд не в праві визначити розмір застави, який завідомо не може бути сплачений підозрюваним через його майновий стан.

Виходячи із вимоги КПК України щодо необхідності при визначенні розміру застави врахування майнового та сімейного стану підозрюваної, інших даних про її особу, апеляційний суд вважає, що застава у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 187880,00 гривень, як визначив слідчий суддя, є обґрунтованою та розмір якої є достатньою мірою для того, щоб гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.

Доводи, на які послалася в апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 , не можуть бути підставами для скасування судового рішення, оскільки були враховані слідчим суддею при прийнятті рішення про задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної та обрання альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Щодо до доводів адвоката ОСОБА_7 щодо порушення порядку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у даному кримінальному провадженні, а саме: ч. 1 ст. 193 КПК України, слідчий суддя допустив до участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчу ОСОБА_8 , що не передбачено нормами КПК України та надав можливість надати пояснення до вказаного клопотання, є безпідставними, оскільки слідчий, який подав клопотання, може надати пояснення з ініціативи слідчого судді, або за клопотання прокурора.

Порушень правових позицій Європейського суду з прав людини чи істотних порушень кримінального процесуального закону апеляційним переглядом не встановлено.

Таким чином, рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, вирішено з дотриманням вимог статей 177, 178, 182, 183 КПК України, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга прокурора задоволенню не підлягають.

При прийнятті рішення колегія суддів також, враховує вимоги ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; що під час апеляційного розгляду стороною обвинувачення не заявлялось клопотань щодо приєднання до матеріалів судового провадження доказів (документів), які б могли вплинути на висновки суду; а також положення ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.

Виходячи з наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що слідчим суддею суду першої інстанції розглянуто клопотання слідчого з дотриманням положень кримінального процесуального закону та прийнято законне та обґрунтоване рішення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 309, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16 серпня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 369-2, ч. 3 ст. 332 КК України - залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3