Дата документу 08.06.2023
Справа № 334/8869/21
Провадження № 1-кс/334/1632/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2023 року Ленінським районним судом м.Запоріжжя у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Ленінського районного суду м. Запоріжжя клопотання слідчого СВ Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні № 0002017 від 19.11.2021 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Запоріжжя, громадянина України, який має середню, офіційно не працевлаштованого, мешкає АДРЕСА_1 , раніше не судимого

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Запорізького районного управління ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 звернувся з клопотанням у кримінальному провадженні № 0002017 від 19.11.2021 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 19 листопада 2021 року близько 05 години 40 хвилин, водій ОСОБА_5 керуючи автобусом «Mercedes-Benz 312 D», реєстраційний номер НОМЕР_1 , здійснював рух по проїзній частині вул. Південне шосе, від пр. Металургів в напрямку вул. Діагональної в м. Запоріжжі, рухаючись за встановленим маршрутом «с. Володимирівське м. Запоріжжя». В салоні керованого ним транспортного засобу в якості пасажирів перебували ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

До цього часу, водій ОСОБА_10 керуючи вантажним сідловим тягачем «Renault Magnum 440», реєстраційний номер НОМЕР_2 , з напівпричепом «Jyki P31-AL», реєстраційний номер НОМЕР_3 , рухаючись по проїзній частині вул. Південне шосе, від пр. Металургів в напрямку вул. Діагональної, біля буд. 2-А, завчасно зупинився вздовж правого краю проїзної частини та стояв там тривалий час.

Під час подальшого руху, водій ОСОБА_5 маючи об`єктивну можливість завчасно виявити на проїзній частині вантажний сідловий тягач «Renault Magnum 440», реєстраційний номер НОМЕР_2 , з напівпричепом «Jyki P31-AL», реєстраційний номер НОМЕР_3 , та застосувати заходи направлені на зниження швидкості руху керованого ним транспортного засобу, а також міри для його безпечного об`їзду зліва, вказаних заходів не вжив, продовживши подальший прямолінійний рух з постійною швидкістю, в результаті чого допустив контакт передньою частиною автобуса «Mercedes-Benz 312 D», реєстраційний номер НОМЕР_1 , із задньою частиною зазначеного напівпричепу.

В результаті ДТП пасажири автобусу «Mercedes-Benz 312 D», реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 отримали тілесні ушкодження та були доставлені до лікарні.

Своїми діями водій ОСОБА_5 порушив вимоги п. 12.3 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, відповідно до якого:

-п. 12.3 «У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди».

Порушення водієм ОСОБА_5 вимог п. 12.3 Правил дорожнього руху, згідно висновку судової інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю «Дослідження обставин і механізму дорожньо-транспортних пригод» № СЕ-19/108-21/13914-ІТ від 27.01.2022, з технічної точки зору перебуває у причинному зв`язку з подією ДТП. Водій ОСОБА_5 мав технічну можливість уникнути ДТП шляхом виконання вимог п. 12.3 Правил дорожнього руху.

В результаті ДТП пасажирам ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 заподіяно тяжке тілесне ушкодження, а пасажиру ОСОБА_9 спричинено легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я

Так, згідно висновку судово-медичної експертизи № 115/к від 18.01.2022, відкриті переломи кісток черепа (правої скроневої кістки, верхньощелепної та нижньощелепної кіток, кісток носу, решітчастої кістки) з ранами в ділянках підборіддя та у правій скроневій ділянці, крововиливи та синці в ділянках обличчя у ОСОБА_6 кваліфікується як тяжке тілесне ушкодження за ознакою небезпека для життя. Рана правого колінного суглобу, синці в ділянках лівої та правої гомілок у ОСОБА_6 самі за собою кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження.

Також, згідно висновку судово-медичної експертизи № 2371/к від 16.12.2021, рубець в лобовій ділянці ліворуч, який є наслідком загоєння рани, синець в ділянці лівого ока у ОСОБА_7 у сукупності кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. З анатомічної точки зору обличчям вважається відділ голови людини (передня частина), верхня межа проходить від волосистої частини (проекція вінцевого шва черепу), нижня - по кутах і нижньому краю нижньої щелепи, з боків - краї гілок нижньої щелепи і основою вушних раковин. З топографічної точки зору в обличчі виділяють кілька зон: лобову, надглазничну, вушно-соскоподібну, очну, підочноямкову, виличну, носову, верхньо-і нижньогубну, ротову, щічну та підборідну. Під виправністю ушкодження належить розуміти значне зменшення вираженості патологічних змін (рубця, деформації, порушення міміки, тощо), з часом або під дією нехірургічних засобів. Коли ж для усунення необхідно оперативне втручання (косметична операція), то ушкодження обличчя вважається невиправним. В даному випадку, рубець в ділянці обличчя (лобова ділянка ліворуч, розмірами 9х0,1-0,2 см.) у ОСОБА_7 з часом зблідне, стане м`якішим, але не зникне, свою форму, розміри не змінить, тобто для його максимального згладжування або усунення необхідні спеціальні пластичні операції. Відповідно до п. 2.1.8 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» незгладимий, непоправний рубець в ділянці обличчя може бути розцінений як тяжке тілесне ушкодження в разі визнання його таким, що знівечує обличчя.

Окрім того, згідно висновку судово-медичної експертизи № 2393/п від 21.12.2021, тупа травма голови та обличчя у вигляді закритих переломів вилично-орбітального та назо-етмоідального комплексів верхньої щелепи та луски лобної кістки справа з утворенням вогнищ - забою речовини головного мозку, з розвитком пневмоцефалії в лобних частках та гемосинусу; рани правого надбрів`я, правої повіки; гематома правого ока; садна в ділянці обличчя, голови у ОСОБА_8 кваліфікується як тяжке тілесне ушкодження, за ознакою небезпеки для життя. Відкритий перелом правої стегнової кістки, рана та садна в ділянці правого стегна у ОСОБА_8 кваліфікується як тяжке тілесне ушкодження, за ознакою небезпеки для життя. Закритий перелом лівої ключиці у ОСОБА_8 кваліфікується як тілесне ушкодження середньої тяжкості, що не є небезпечним для життя, але спричинило тривалий розлад здоров`я строком понад 21 день. Множинні гематоми та садна в ділянці тулуба, кінцівок, кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження.

При цьому, згідно висновку судово-медичної експертизи № 114/к від 18.01.2022, у ОСОБА_9 було виявлено закритий перелом кісток носу, синці на спинці носу з переходом на нижню повіку правого ока, в області правого плеча, рани на червоній каймі нижньої губи з переходом на слизову оболонку нижньої губи в проекції центральних різців, в області язика, синці з раною в ділянці правої гомілки. Закритий перелом кісток носу, синець на спинці носу з переходом на нижню повіку правого ока у ОСОБА_9 в сукупності кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. Всі інші тілесні ушкодження самі за собою кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України, а саме порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяло потерпілому тяжке тілесне ушкодження.

09 липня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

-протоколом огляду місця ДТП від 19.11.2021, в ході проведення якого зафіксовано слідову інформацію на місці події, а також погодні та дорожні умови, кінцеве положення транспортних засобів, механічні пошкодження які утворилися на них в результаті зіткнення;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.11.2021, який розповів детальні обставини та механізм ДТП;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 22.11.2021, який також розповів детальні обставини та механізм ДТП;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.11.2021, який пояснив обставини та механізм ДТП;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 22.11.2021, яка розповіла детальні обставини та механізм ДТП;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 від 22.11.2021, яка також розповіла детальні обставини та механізм ДТП;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 25.11.2021, який пояснив обставини та механізм ДТП;

-висновком судової інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю «Дослідження обставин і механізму ДТП» № СЕ-19/108-21/13914-ІТ від 27.01.2022.

Під час досудового розслідування слідчим безпосередньо, так і через месенджери «Whatsapp» та «Viber», на мобільні телефони НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , здійснювались неодноразові виклики підозрюваному ОСОБА_5 , з метою його виклику до Запорізького РУП для проведення слідчих дій, при цьому на дзвінки останній не відповів, перебуваючи в мережі. При надсиланні повідомлень про необхідність явки підозрюваного ОСОБА_5 до органу досудового розслідування, останній відповів своїм небажанням, пояснюючи це перебуванням за кордоном, після чого заблокував номер мобільного телефону слідчого, з якого здійснювались виклики та надсилались повідомлення.

За місцем мешкання підозрюваний ОСОБА_5 відсутній.

З моменту вручення письмово повідомлення про підозру, підозрюваний ОСОБА_5 також неодноразово викликався до Запорізького РУП, про що свідчать наявні в матеріалах кримінального провадження корінці повісток про його виклик.

Згідно відомостей про осіб, які перетнули державний кордон, підозрюваний ОСОБА_5 28.04.2022 перетнув державний кордон України до Угорщини. До України на цей час підозрюваний ОСОБА_5 не повертався.

15.07.2022 року підозрюваного ОСОБА_5 слідчим оголошено у розшук.

08.06.2023 року підозрюваного ОСОБА_5 слідчим оголошено у міжнародний розшук.

Органом досудового розслідування згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_5 :

-може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

-незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України є тяжким злочином, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років або без такого. Тяжкість покарання, яке може загрожувати підозрюваному ОСОБА_5 в разі доведення його вини у скоєному, може спонукати його до ухилення від органів досудового розслідування/суду, що є ризиком, передбаченим п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На даний час досудове розслідування ще триває, а з потерпілими та свідками задля досягнення його повноти та всебічного, ще можуть проводитись слідчі дії та судові експертизи, тим самим знаходячись на волі підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на останніх, в тому числі судових експертів, шляхом їх умовляння чи погроз, що являється ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення і невідворотність покарання у разі визнання його винуватим, знаходячись на волі зможе перешкоджати кримінальному провадженню шляхом періодичного невиконання вимог слідчого, прокурора та суду про явку до органу досудового розслідування, шляхом зміни свого контактного номеру телефону, зміни місця проживання, а також враховуючи, що ОСОБА_5 взагалі покинув територію України, що в свою чергу унеможливлює врученню повісток про його виклик до слідчого, прокурора чи суду, це являється ризиками, передбаченими п.п. 1,4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше вже неодноразово притягався до адміністративної відповідальності за порушення вимог Правил дорожнього руху, що свідчить про те, він безвідповідально ставиться до них та не вперше їх порушує.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, з наступних підстав:

-при обранні особистого зобов`язання підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого. Враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та відсутність дієвого контролю за виконанням підозрюваним такого запобіжного заходу, як особисте зобов`язання, є ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

-відомості щодо осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, органу досудового розслідування не відомі, що унеможливлює обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді особистої поруки;

-тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та наявність обґрунтованого ризику того, що підозрюваний ОСОБА_5 може в черговий раз вільно покинути межі території України, унеможливлює застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Крім того, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

З наведених обставин просить в порядку, передбаченому ч.6 ст. 193 КПК України, обрати відносно оголошеного у міжнародний розшук підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_5 ухиляється від органу досудового розслідування, оголошений у міжнародний розшук, а тому наявні підстави, передбачені ст.ст.177, 193 КПК України для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши пояснення слідчого, прокурора, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. У такому разі, після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Встановлено, що слідчим відділенням СВ Запорізького районного управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002017 від 19.11.2021 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Із матеріалів клопотання слідує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, зокрема, протоколом огляду місця ДТП від 19.11.2021, в ході проведення якого зафіксовано слідову інформацію на місці події, а також погодні та дорожні умови, кінцеве положення транспортних засобів, механічні пошкодження які утворилися на них в результаті зіткнення; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.11.2021, який розповів детальні обставини та механізм ДТП; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 22.11.2021, який також розповів детальні обставини та механізм ДТП; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 22.11.2021, який пояснив обставини та механізм ДТП; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 22.11.2021, яка розповіла детальні обставини та механізм ДТП; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 від 22.11.2021, яка також розповіла детальні обставини та механізм ДТП; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 25.11.2021, який пояснив обставини та механізм ДТП; висновком судової інженерно-транспортної експертизи за експертною спеціальністю «Дослідження обставин і механізму ДТП» № СЕ-19/108-21/13914-ІТ від 27.01.2022.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, у порядку передбаченому ст. 278 КПК України, відповідно до положень глави 6, 11 КПК України.

Слідчим та прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Так, суд вважає доведеним, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Наявність вказаних ризиків підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який згідно ст. 12 КК України віднесений до категорії тяжких злочинів і за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років. Відтак, розуміючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення (злочину), суворість та невідворотність покарання, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Про це свідчить процесуальна поведінка ОСОБА_5 , який на виклики для участі у проведенні слідчих дій не з`являвся, про причини своєї неявки орган досудового розслідування та прокурора не повідомляв. Як було встановлено, після подій інкримінованого злочину залишив територію України.

Так, згідно інформації, отриманої під час перевірки ОСОБА_5 за базою даних "Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України", останній 28.04.2022 перетнув кордон із Угорщиною у пункті пропуску Чоп (Тиса), до теперішнього часу на територію України не повертався та його місцезнаходження не відоме.

З урахуванням того, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування на території іноземної держави, постановою слідчого від 08.06.2023 його було оголошено у міжнародний розшук.

Суд вважає обґрунтованими доводи, що підозрюваний з метою уникнення можливого покарання, перебуваючи на свободі, може вчинити протиправні дії, направлені на вплив на потерпілих, свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи викладене, а також дані про особу підозрюваного, при розгляді даного клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що заявлені ризики є підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя не вбачає достатніх підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, як таких, що недостатні запобігти вказаним ризикам, а також забезпеченню виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Суд визначає тримання під вартою в цьому випадку виправданим за наявності конкретного суспільного інтересу у виді права на справедливий судовий розгляд, а також унеможливлення переховування підозрюваного від слідства та суду, незаконного впливу на потерпілу особу, свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалюють над принципом поваги до свободи особистості.

З огляду на те, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук, слідчий суддя вважає за можливе розглянути вказане клопотання без його участі.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.6 ст. 193 КПК України після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у зв`язку з постановленням слідчим суддею ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного на підставі ч.6 ст. 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. ст.176-178,183,184,194,196-197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Запорізького районного управління Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Запоріжжя ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0002017 від 19.11.2021, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Відповідно до ч.6 ст. 193 КПК України строк дії ухвали не зазначається.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя: ОСОБА_1