Справа № 740/4363/23
Провадження № 1-кс/740/812/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

12 липня 2023 року м. Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області

ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

- прокурора ОСОБА_3 ,

- підозрюваного ОСОБА_4 ,

- захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині клопотання слідчого Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Ніжині Чернігівської області, є громадянином України, раніше судимий, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів має середню спеціальну освіту, неодружений, має малолітню дитину (6 місяців), не працює, не має місця реєстрації,

в об`єднаному кримінальному провадженні № 0000880 від 05 липня 2023 року за ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України,

установив:

У поданому до суду клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що 05.07.2023 близько 16:00 год. ОСОБА_4 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, з метою протиправного збагачення, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи повторно, в умовах воєнного стану, що введений на всій території України відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», в період часу з 14.35 год. 27.03.2022 року по 17.33 год. 28.03.2022, та продовженого Указом Президента України від 01.05.2023 № 254/2023 з 05 години 30 хвилин 20.05.2023 строком на 90 діб, перебуваючи в якості гостя за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_7 , шляхом вільного доступу здійснив крадіжку мобільного телефону Meizu M5S моделі M612H 3/32, IMEI 1 НОМЕР_1 , вартістю 1821,67 грн, що належить ОСОБА_7 , після чого отримавши можливість розпорядитися викраденим майном на власний розсуд, зник з місця вчинення злочину, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на вищевказану суму.

Крім того, 08.07.2023 року близько 07:00 год. ОСОБА_4 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, з метою протиправного збагачення, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи повторно, в умовах воєнного стану, що введений на всій території України відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», в період часу з 14.35 год. 27.03.2022 року по 17.33 год. 28.03.2022, та продовженого Указом Президента України від 01.05.2023 №254/2023 з 05 години 30 хвилин 20.05.2023 строком на 90 діб, перебуваючи в якості гостя за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_8 , шляхом вільного доступу здійснив крадіжку грошових коштів: 3550 доларів США, що згідно офіційного курсу НБУ станом на 08.07.2023 у гривневому еквіваленті становило 129 818,53 грн; 500 гривень, чим заподіяв ОСОБА_8 матеріальних збитків на загальну суму 130 318,53 грн.

11.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме:

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , яка повідомила, що 05.07.2023 року біля 16:00 год. ОСОБА_4 перебував у неї в гостях за адресою: АДРЕСА_2 , та після його уходу вона виявила відсутність свого мобільного телефону Meizu M5S моделі M612H 3/32, IMEI 1 НОМЕР_1 ;

- протоколом ОМП від 05.07.2023, під час якого зафіксовано місце скоєння крадіжки;

- протоколом огляду від 08.07.2023, під час якого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон Meizu M5S моделі M612H 3/32, IMEI 1 НОМЕР_1 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який під час допиту пояснив, що 05.07.2023 року у другій половині дня, більш точного часу він не пам`ятає до нього підійшов невідомий хлопець, котрий продав йому вищезазначений мобільний телефон;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, під час проведення якого свідок ОСОБА_9 серед пред`явлених осіб впізнав ОСОБА_4 як особу, котра продала йому мобільний телефон Meizu M5S моделі M612H 3/32, IMEI 1 НОМЕР_1 ;

- висновком судово-товарознавчої експертизи № СЕ-19/125-23/7280-ТВ від 06.07.2023 року, відповідно до якого вартість мобільного телефону Meizu M5S моделі M612H 3/32, IMEI 1 НОМЕР_1 становить 1821,67 гривень;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 , яка повідомила, що в період часу з 18:00 07.07.2023 до 10:20 08.07.2023 року в неї в гостях за адресою: АДРЕСА_3 , знаходився її знайомий ОСОБА_4 . У подальшому, після того, як ОСОБА_4 покинув територію її будинку, ОСОБА_8 виявила відсутність своїх грошових коштів з приміщення її будинку: 3550 доларів США та 500 гривень;

- протоколом ОМП від 10.07.2023, під час якого зафіксовано місце скоєння крадіжки;

- протоколом огляду від 10.07.2023 року під час якого ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції викрадені у ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 1000 доларів США, 25 201 гривень, та речі, придбані на гроші, котрі він викрав у ОСОБА_8 .

Запобіжний захід у виді тримання під вартою слід обрати з метою запобігання ризикам, зазначеним у п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки після повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді від 5 до 8 років позбавлення волі, досудове слідство вважає, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи вид та міру покарання, може:

-переховуватись від органів досудового розслідування та суду за для уникнення покарання, оскільки вчинив тяжкий злочин проти власності, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі;

-незаконно впливати на потерпілих у даному кримінальному провадженні з метою зміни їх показань, оскільки йому відоме місце проживання всіх учасників цих подій;

-іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що може бути виражено у створенні підозрюваним штучних доказів та підбурення осіб, які не були свідками кримінальних правопорушень, до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій;

-вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше неодноразово вже був засуджений за вчинення майнових злочинів, має незняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення злочину, передбаченого ст. 190 КК України, відповідно до якого ОСОБА_4 засуджений до 2 років обмеження волі та 20.02.2023 року ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області був звільнений умовно-достроково, невідбутий строк 11 місяців 24 дні. Крім цього, у Чернігівському апеляційному суді розглядається апеляційна скарга в інтересах ОСОБА_4 на вирок Ніжинського міськрайонного суду від 19.05.2023 року за ч. 4 ст. 185 КК України, яким його засуджено до 5 років та 1 місяця позбавлення волі, проте ОСОБА_4 на теперішній час на шлях виправлення не став та знову обґрунтовано підозрюється у скоєнні умисного корисливого тяжкого злочину. Також, враховуючи, що ОСОБА_4 не працює, не має постійного джерела доходів, не має міцних соціальних зв`язків, що відповідно до свідчень його батька ОСОБА_10 , його син ОСОБА_4 фактично з ними не проживає, веде антигромадський спосіб життя. Вказана обставина є підставою вчинення ОСОБА_4 корисливих злочинів. Тому є підстави вважати, що ОСОБА_4 може продовжити вчиняти нові кримінальні правопорушення. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з викладених у ньому обставин та просив задовольнити.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, зазначивши, що частина кошів повернута, підстав впливати на потерпілих та свідків немає, обвинувачений має міцні соціальні зв`язки, має батьків та дитину 6 місяців.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні у справі матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно зі ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Ураховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), слідчий суддя бере до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

У рішенні у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Слідчий суддя, перевіряючи обґрунтованість підозри, вважає, що наявні відомості, які вказують на обґрунтовану підозру та які навіть у сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, що підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами. Так, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю відомостей, детальний перелік яких міститься у клопотанні, які долучені до клопотання.

При цьому на стадії розгляду клопотання слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є застосування запобіжного заходу.

Аналіз доданих до клопотання доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням, на цьому етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства», рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»). Відтак, на цей час у кримінальному провадженні існують обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

У кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно із ч. 2, 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувальних заходів. ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачене покарання від 5 до 8 років позбавлення волі.

Дослідивши наявні докази в сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що вказані обставини з урахуванням суворості можливого покарання свідчать про наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілих у кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження.

На думку слідчого судді, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні підозрюваному цілодобово залишати житло, не зможе унеможливити спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілих та вчинити інше кримінальне правопорушення. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації.

Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

За таких обставин, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками станом на час розгляду клопотання, відповідає особі підозрюваного і зможе забезпечити на відміну від інших більш м`яких запобіжних заходів належне виконання ним процесуальних обов`язків.

Застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак, слідчий суддя вважає за можливе клопотання задовольнити.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 185 КК України, згідно зі ст. 12 КК України є тяжкими злочинами, а тому відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України застава визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин слідчий суддя вважає достатнім визначити розмір застави на рівні 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, у межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. 176, 178, 182 - 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів до 09 вересня 2023 року включно.

ОСОБА_4 взяти під варту в залі суду.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить суму 134 200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) за реквізитами: р/р UA0005960, одержувач ТУ ДСА України у Чернігівській області, , код банку одержувача (МФО) 820172, банк одержувача Державна казначейська служба України, м. Київ.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або роботи;

Строк дії обов`язків у разі внесення застави визначити протягом 60 днів до 09 вересня 2023 року.

Копію ухвали негайно вручити під розписку підозрюваному ОСОБА_4 та направити для виконання до Ніжинського РВП ГУ НП в Чернігівській області.

Органу досудового розслідування повідомити рідних підозрюваного ОСОБА_4 про обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним ОСОБА_4 у той же строк з дня вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повну ухвалу складено і підписано 13.07.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1