Справа № 947/7368/23
Провадження № 1-кс/947/5555/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000064 від 02.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одеса) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000064 від 02.02.2023 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

Так, під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що посадовими особами Березівського лісництва філії «Ананьївського лісового господарства» ДП «Ліси України» та філії «Ананьївського лісового господарства» ДП «Ліси України», починаючи з травня 2022 року, організовано протиправну схему, суть якої заключається в наступному. Під виглядом проведення санітарно-вибіркової рубки на території ландшафтного заказника місцевого значення «Заводовський» Березівського району Одеської області, групою осіб на чолі з місцевими лісниками, було незаконно зрубано 1056 дерев, та реалізовано на адресу третіх осіб.

За оперативною інформацією від посадових осіб з Державної екологічної інспекції Південно-Західного регіону (Миколаївська та Одеська області), орієнтовна сума заподіяних матеріальних збитків інтересам держави складає 14 063 808 грн.

У подальшому, 17.03.2023 року на підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси від 03.03.2023 року було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено у клопотанні прокурора.

Оскільки в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що вилучене майно можливо зберігає у собі документальні відомості про осіб, які імовірно причетні до вчинення неправомірних дій прокурор вважає, що на майно слід накласти арешт з метою збереження відомостей, яке майно містить у собі.

Слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси розглядалося клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно, зазначене в даному клопотанні, та за результатом розгляду ухвалою слідчого судді клопотання було повернуто прокурору для усунення недоліків із зазначенням строків для їх усунення протягом 72 годин.

Враховуючи відсутність сторони обвинувачення у судовому засіданні під час розгляду клопотання, копію ухвали про усунення недоліків своєчасно не було отримано прокурором, у зв`язку з чим пропущено строки, зазначені в ухвалі слідчого судді, пропущення яких сторона обвинувачення вважає з поважних причин, адже ухвалу про повернення клопотання про арешт майна стороною обвинувачення було отримано лише 04.05.2023 року.

У зв`язку із викладеним, з метою забезпечення збереження вилученого майна, прокурор, усунувши недоліки клопотання, зазначені у мотивувальній частині ухвали слідчого судді, просить поновити їй строк на звернення до слідчого судді із клопотанням та повторно звертається до слідчого судді із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій зазначила, що клопотання просить задовольнити та розглянути у її відсутність.

Представник філії «Ананьївського лісового господарства» ДП «Ліси України» у судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій зазначив, що не має змоги прибути у судове засідання з розгляду клопотання та заперечує проти його задоволення, оскільки вилучені документи не мають до кримінального провадження жодного відношення.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, приймаючи до уваги заяви учасників судового процесу, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправних шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одеса) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві на даний час обґрунтовано здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000064 від 02.02.2023 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Так, під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що посадовими особами філії «Ананьївського лісового господарства» ДП «Ліси України», до складу якої зокрема входить Березівське, Северинівське, Троїцьке та інші лісництва, починаючи з травня 2022 року організовано протиправну схему із протиправного вирубування дерев у лісах зі значним перевищенням встановлених лімітів у наданих лісорубних квитках. Під виглядом проведення санітарно-вибіркової рубки на території ландшафтного заказника місцевого значення «Заводівський» Березівського району Одеської області, групою осіб на чолі з місцевими лісниками, було незаконно зрубано 1056 дерев, та реалізовано на адресу третіх осіб.

В рамках вказаного кримінального провадження 17.03.2023 року на підставі ухвали Київського районного суду м. Одеси від 03.03.2023 року було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено:

1)службову інструкцію 2019 р. на 3 арк.;

2)лісорубний квиток № 000918 на 1 арк.;

3)лісорубний квиток № 000909 на 1 арк.;

4)план майстерської дільниці № 1;

5)проєкт організації та розвитку лісового господарства Березівське лісництво;

6)проєкт організації та розвитку Ряснопільське лісництво.

Постановою слідчого вилучене в ході обшуку майно, у відповідності до ст. 98 КПК України, визнано речовими доказами, оскільки в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати що воно може містити у собі відомості про осіб, які причетні до вчинення неправомірних дій.

В подальшому, слідчим своєчасно було подано клопотання про арешт вищевказаного майна. За результатом розгляду клопотання слідчим суддею було винесено ухвалу про повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, визначивши строк для їх усунення в 72 години, яку було отримано прокурором лише 04.05.2023 року та 05.05.2023 року прокурор повторно звернулася до суду із клопотанням про арешт майна з виправленими недоліками для розгляду.

Відповідно до чого слідчий суддя вважає поважними причини пропуску строку звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Сам по собі факт порушення строку звернення до слідчого судді для вирішення питання про арешт не може бути підставою для відмови в арешті майна, яке відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні. Вказане обумовлюється тим, що порушення строку на звернення з клопотанням про арешт майна, яке має ознаки речового доказу, не позбавляє таке майно доказової сили в кримінальному провадженні, а тому потребує забезпечення його збереження, зокрема, шляхом накладення арешту.

Сплив процесуального строку виконання обов`язку вжити заходи до збереження речових доказів не припиняє необхідності виконати цей обов`язок стороною обвинувачення і не тягне за собою припинення повноважень службової особи на здійснення обов`язкової дії. (Аналогічна правова позиція щодо правових наслідків пропуску строку виконання обов`язку детально висвітлена в Постанові Верховного Суду від 08.04.2020 року у справі № 63/15845/2019).

Слідчий суддя дослідивши матеріали, додані в обґрунтування клопотання встановив, що вилучене майно відповідає критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України, оскільки імовірно може містити в собі відомості щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення.

У зв`язку із чим, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою збереження речових доказів якими є вилучені речі, які мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як вбачається з підстав та мети застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, вилучені речі, можуть бути речовими доказами в рамках кримінального провадження.

При цьому, оскільки майно є речовими доказами в рамках кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що існує ризик його можливого зміни або знищення, в цілях подальшого ймовірного уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії, у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення досягнення завдань кримінального провадження наявна необхідність в накладенні арешту майна на вилучені речі.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що у випадку, якщо в рамках даного кримінального провадження буде спростовано відповідність зазначеного майна категорії речових доказів, зацікавлені особи в порядку ст. 174 КПК України мають процесуальне право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі викладеного, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а також з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси осіб, про які йдеться в клопотанні, та якого такі особи зазнають внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а тому клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000064 від 02.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України задовольнити.

Накласти арешт із забороною розпорядження та користування на майно, яке було виявлено та вилучено 17.03.2023 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

1)службову інструкцію 2019 р. на 3 арк.;

2)лісорубний квиток № 000918 на 1 арк.;

3)лісорубний квиток № 000909 на 1 арк.;

4)план майстерської дільниці № 1;

5)проєкт організації та розвитку лісового господарства Березівське лісництво;

6)проєкт організації та розвитку Ряснопільське лісництво.

Виконання ухвали покласти на прокурора спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1