Справа 288/1224/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

23 травня 2023 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000088 відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 21.05.2023, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березенщина Васильківського району Київської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого Васильковським міськрайонним судом Київської області від 20 серпня 2013 року за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121, ст. 69 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 81 КК України, умовно достроково звільнений, з невідбутим терміном 1 рік 2 місяці 2 дні,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 286-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000088 від 21.05.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 21 травня 2023 року близько 18 год. 50 хв., ОСОБА_5 , керуючи технічно справним автомобілем марки «VOLKSWAGEN» модель «GOLF», реєстраційний номер НОМЕР_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, від`їжджаючи від в`їзду на територію сільського кладовища в межах населеного пункту по вул. Соборна навпроти будинку №17 в с. Кошляки, Квітневої ОТГ Житомирського району Житомирської області, порушив вимоги Р 1 п.п. 1.5, 1.10 (в частині значення термінів «дорожня обстановка», «дорожні умови»); Р 2 п. 2.3 б), д); Р 10 п.п. 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001, що виразилися в тому, що він, керуючи вказаним транспортним засобом, проявив неуважність до дорожньої обстановки та дорожніх умов, своїми діями створив загрозу безпеці дорожнього руху, а саме перед початком руху заднім ходом, не переконався у його безпечності, для забезпечення безпеки руху не звернувся за допомогою до інших осіб та розпочав рух заднім ходом під час якого здійснив наїзд на пішоходів ОСОБА_8 , яка стояла на узбіччі проїзної частини дороги та ОСОБА_9 і ОСОБА_10 , які в цей час рухалися по узбіччю дороги вул. Соборна у попутному напрямку.

Внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_10 отримала тілесні ушкодження у вигляді перелому обох кісток правої гомілки в верхній частині зі зміщенням уламків по ширині.

Таким чином, ОСОБА_5 допустив порушення Правил дорожнього руху, а саме: п 1.5 згідно якого дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків; п. 1.10 згідно якого: дорожні умови сукупність факторів, що характеризують (з урахуванням пори року, періоду доби, атмосферних явищ, освітленості дороги) видимість у напрямку руху, стан поверхні проїзної частини (чистота, рівність, шорсткість, зчеплення), а також її ширину, величину похилів на спусках і підйомах, віражів і заокруглень, наявність тротуарів або узбіч,

засобів організації дорожнього руху та їх стан; дорожня обстановка сукупність факторів, що характеризуються дорожніми умовами, наявністю перешкод на певній ділянці дороги, інтенсивністю і рівнем організації дорожнього руху (наявність дорожньої розмітки, дорожніх знаків, дорожнього обладнання, світлофорів та їх стан), які повинен ураховувати водій під час вибору швидкості, смуги руху та прийомів керування транспортним засобом; п. 2.3 б) згідно якого для забезпечення безпеки дорожнього руху водій повинен бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі; п. 10.1 згідно якого перед початком руху, перестроюванням та будь-якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху; п. 10.9 згідно якого під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб; Порушення водієм ОСОБА_5 вимог пунктів 1.5, 1.10, 2.3 б), 10.1, 10.9 Правил дорожнього руху знаходиться у прямому причинному зв`язку із виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що знижують увагу та швидкість реакції, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

21.05.2023 о 22 год. 47 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

22.05.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березенщина Васильківського району Київської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, одруженого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, військовослужбовця - командира відділення кулеметного взводу роти РВП в/ч НОМЕР_2 , раніше судимого за ч. 2 ст. 121 КК України - повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

21.05.2023 о 22 год 47 хв в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України затримано військовослужбовця військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березенщина Васильківського району Київської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого Васильковським міськрайонним судом Київської області від 20 серпня 2013 року за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121, ст. 69 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 81 КК України, умовно достроково звільнений, з невідбутим терміном 1 рік 2 місяці 2 дні.

Також, 18.05.2023 Спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону скеровано до суду обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 404 КК України.

Вина ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується:

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 , яка повідомила обставини вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом огляду місця дорожньо - транспортної пригоди від 21.05.2023, в ході якого зафіксовано слідову інформацію на місці події та вилучено автомобіль марки «VOLKSWAGEN» модель «GOLF», реєстраційний номер НОМЕР_1 ;

- довідкою № 398 щодо визначення рівня сп`яніння, згідно якої ОСОБА_5 перебував в стані алкогольного сп`яніння - 2,15 проміле;

- висновком судово-медичної експертизи №50 від 22.05.2023;

- показаннями свідка ОСОБА_11 ;

- показаннями свідка ОСОБА_8 ;

- покаяннями свідка ОСОБА_12 ;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_5 та проведеним за його участю слідчим експериментом, в ході якого останній свою вину визнав повністю та пояснив обставини, за яких трапилася ДТП.

Враховуючи зазначене, існують достатні підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: - існує реальний ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній обвинувачується у кримінальному правопорушенні, за яке передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк до 3 років, а тому,

передбачаючи невідворотність покарання за вчинення злочину у вигляді позбавлення волі, підозрюваний може спробувати переховуватись від суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, у зв`язку із тим, що показання свідків досліджуються судом безпосередньо, вказані учасники кримінального провадження в судовому засіданні ще не допитувались, сторона обвинувачення вважає, що підозрюваний може вчиняти спроби впливу на свідків та потерпілого, з метою зміни їх показань, побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій та в подальшому уникнення кримінальної відповідальності. Даний факт підтверджується тим, що матеріали досудового розслідування в обсязі, доданому до клопотання про застосування запобіжного заходу надавались для ознайомлення підозрюваному ОСОБА_5 , що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України

Разом з цим, наявні підстави вважати, що наявний ризик, визначений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 раніше судимий за вироком Васильковського міськрайонного суду Київської області від 20 серпня 2013 року за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121, ст. 69 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 81 КК України, умовно достроково звільнений, з невідбутим терміном 1 рік 2 місяці 2 дні

Звертаючись з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження, враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, репутацію підозрюваного, а також тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень.

Враховуючи вищевикладені обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі домашній арешт, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п. п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому слідчий звертається до суду з клопотанням про обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки, саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вищевказаних ризиків та забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі вищевикладеного слідчий СВ просить розглянути клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слідчий суддя, заслухавши в судовому засіданні думку прокурора та слідчого СВ, які підтримали клопотання, та просили його задовольнити, підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , які просили відмовити в задоволенні клопотання, підозрюваний вказав, що буде з`являтися до слідчого за вимогою, крім цього захисник ОСОБА_6 , зазначила, що не заперечує щодо обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання підозрюваному, дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання про застосування запобіжного заходу, приходить до наступного висновку.

Згідно із частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до частини 2 статті 176 КПК України тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Частиною першою статті 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною другою статті 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; - тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; - вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; - міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; - наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; - репутацію підозрюваного, обвинуваченого; - майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; - наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; - дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; - наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; - розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

За умовами частини першої статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи те, що під час розгляду клопотання, стороною кримінального провадження не надано доказів обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначених в клопотанні (пункт 3 частини першої статті 194 КПК України), слідчий суддя застосовує більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні та покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим обґрунтування клопотання.

За кримінальне правопорушення передбачене частиною 1 статті 286-1 КК України, за яким підозрюється ОСОБА_5 , передбачена максимальна міра покарання позбавлення волі на строк до трьох років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від трьох до п`яти років.

Пункт 3 частини 2 статті 183 КПК України визначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Таким чином, судом враховано особу підозрюваного, який раніше судимий, має постійне місце проживання, має стійкі соціальні зв`язки.

Також слідчим не надано доказів, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 є недостатніми для запобігання ризику або ризикам, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню та відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.

У п. 52 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ливада проти України" від 26 червня 2014 року Суд вказує, що аргументи "за" і "проти" звільнення, включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному здійсненню провадження, не мають прийматися абстрактно (in abstracto), а повинні підтверджуватися фактичними доказами. Небезпека того, що обвинувачений буде переховуватися, не може оцінюватися виключно за ступенем тяжкості ймовірного покарання.

Вона має оцінюватися з урахуванням низки інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або зробити її на стільки незначною, що вона не зможе обґрунтовувати досудове тримання під вартою. Така позиція є усталеною практикою ЄСПЛ (рішення у справі "Доронін проти України", "Осипенко проти України", "Харченко проти України").

Відповідно частини першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Відповідно до частини 6 даної статті строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Таким чином, враховуючи існування ризиків, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а також сукупності обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення; даних про особу підозрюваного слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 з покладенням обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Керуючись статтями 132, 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 1 статті 286-1 КК України - відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березенщина Васильківського району Київської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше судимого Васильковським міськрайонним судом Київської області від 20 серпня 2013 року за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121, ст. 69 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 81 КК України, умовно достроково звільнений, з невідбутим терміном 1 рік 2 місяці 2 дні, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 1 статті 286-1 КК України, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- заборонити залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, навчання.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

Датою закінчення дії ухвали є 19 липня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити слідчому СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майору поліції ОСОБА_4 ..

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1