Справа № 495/8835/22
№ провадження 1-кс/495/867/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

За участю: адвоката - ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Білгород-Дністровському клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

20 квітня 2023 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000420 від 05.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

09 листопада 2022 року ухвалою слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 по справі №495/8835/22, провадження № 1-кс/495/2294/2022 клопотанням дізнавача СД Білгород- Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000420 від 05.11.2022 року за ст. 290 КК України задоволено та накладено арешт на майно, а саме на судновий білет №1505, виданий 18.02.2015 управлінням державного нагляду за безпекою мореплавства, флоту, рибного господарства на ім`я ОСОБА_5 .

Під час розгляду клопотання дізнавача в Білгород-Дністровському міськрайонному суді Одеської області ОСОБА_5 на судове засідання не запрошувався, про час, дату та місце судового засідання не був сповіщений та з цієї причини не міг надати покази суду та заперечувати проти клопотання слідчого.

Скаржником зазначається, що 04.11.2022 приблизно о 08 годині 30 хвилин належним ОСОБА_5 майном, а саме плавзасобом з бортовим номером ЯОД 0863 з підвісним двигуном «MERCURY», наявним в ньому акумулятором, паливним баком та судновим білетом №1505 користувався ОСОБА_8 , якому ОСОБА_5 добровільно передав в особисте користування вищевказане майно, без ознак будь-яких підробок.

Диспозиція ст. 290 КК України передбачає кримінальну відповідальність за знищення, підробку або зміну ідентифікаційного номера (номерів) двигуна, шасі або кузова, або зміну без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.

Разом з тим з моменту внесення відомостей до ЄРДР 05.11.2022 року та вилучення зазначеного вище майна, органам досудового розслідування достовірно не встановлено самого факту будь-якої підробки, або знищення номерів, як на плав засіб так і на підвісний двигун цього засобу. ОСОБА_5 будь-яких змін на вищезазначені належні йому речі не скоював.

Диспозиція ст. 290 КК України передбачає кримінальну відповідальність за знищення, підробку або зміну ідентифікаційного номера (номерів) двигуна, шасі або кузова, або зміну без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.

Разом з тим з моменту внесення відомостей до ЄРДР 05.11.2022 року та вилучення зазначеного вище майна, органам досудового розслідування достовірно не встановлено самого факту будь-якої підробки, або знищення номерів, як на плав засобу так і на підвісному двигуні цього засобу. Володілець вищевказаних речей ОСОБА_5 будь-яких змін на вищезазначених належних йому речей не скоював.

Позиції сторін.

В судовому засіданні представник власника майна просив клопотання задовольнити, надав лист дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.

Мотивація суду.

Згідно зі ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до змісту ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень, установлених законом.

Зазначений принцип відображено та конкретизовано в ч.1 ст.321 Цивільного кодексу, згідно з якою право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним зі способів захисту права власності є гарантована в ст.391 цього кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, одним з яких є арешт майна у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Частиною 2 ст.170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Порядок скасування арешту майна визначений ст.174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дослідивши надані до суду матеріали слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000420 надано належним заявником.

В рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000420 під час досудового розслідування 04.11.2022 року було проведено огляд місця події за адресою: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, причал №1 в ході якого було виявлено та вилучено: плавзасіб з бортовим номером ЯОД 08-63, у якому бортовий реєстраційний номер нанесений кустарним способом поверх іншого номеру; судновий білет №1505, виданий 18.02.2015 Управлінням державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства; судновий білет №007006 виданий 11.12.2015 Управління державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства, з можливими ознаками підробки.

Постановою дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_7 від 05.11.2022 року, вилучені під час огляду об`єкти (об`єкти, предмети, речі) визнано речовими доказами та долучено до кримінального провадження №0000420 для проведення необхідних доглядів і експертних досліджень.

Ухвалою слідчого судді Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 09.11.2022 по справі №495/8835/22 накладено арешт на плавзасіб з бортовим номером ЯОД 08-63 (в якому наявні акумулятор, паливний бак, двигун із надписом « ІНФОРМАЦІЯ_1 » із візуального огляду ідентифікаційні номери на них відсутні), який було вилучено та поміщено на спеціальний майданчик ГУНП в Одеській області, що розташований за адресою: Одеська область, м. Арциз, вул. Транспортна 2Б; судновий білет №1505, виданий 18.02.2015 Управлінням державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства; судновий білет №007006 виданий 11.12.2015 Управління державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства, які вилучено та упаковано до спеціального пакету PSP0007354 із зазначенням вмісту, з метою збереження речових доказів, що мають суттєве значення для проведення повного неупередженого досудового розслідування

Слідчий суддя в ході розгляду клопотання про скасування арешту зазначає, що згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року по справі № 727/2878/19, № 14-516цс19 Велика Палата Верховного Суду висловила позицію, що спори про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами КПК України 1960 року та незнятого за цим Кодексом після закриття кримінальної справи слід розглядати за правилами цивільного судочинства. Натомість питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та нескасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.

Розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість (необґрунтованість) накладеного арешту та наявність (відсутність) підстав для його подальшого застосування. Представник власника майна вказує на те, що відпала необхідність у застосуванні заходу, що обумовлює межі дослідження і оцінки обставин справи слідчим суддею у цьому провадженні.

На підтвердження зазначеного, адвокатом ОСОБА_3 надано лист дізнавача СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області з якого вбачається, що експертами Одеського НДЕКЦ МВС України проведено технічну експертизу документів (судновий білет №1505, судновий білет №007006), за експертною спеціальністю 2.3 (дослідження друкарських форм та інших засобів виготовлення документів), однак Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області справа №495/8835/22 номер провадження 1-кс/495/2294/2022 на судновий білет №1505, судновий білет №007006 накладено арешт.

Відповідно до ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Факт перебування майна під арештом тривалий час фактично позбавляє конституційного права власника на законних підставах розпоряджатися своєю власністю.

Статтею 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477- IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересам та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

У відповідності до ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ,який був наданий стороні кримінального провадження або нею був вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю крім випадків, передбачених статтями 160-166,170-174 цього Кодексу.

Порядок зберігання речових доказів регулюється відповідно до діючої «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства та суду», затвердженої спільним Наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

В ході розгляду клопотання про скасування арешту майна встановлено, що потреби досудового розслідування надалі не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, а отже в подальшому застосуванні арешту майна відсутня потреби.

Скасування арешту вказаного майна є підставою для його повернення власнику (законному володільцю) або уповноваженій ним особі.

Оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності на даній стадії досудового розслідування завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданням цього кримінального провадження, слідчий суддя, враховуючи висновки проведеного криміналістичного дослідження, вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

З урахуванням викладеного слідчий суддя дійшов висновку, що на даний час таке втручання держави не відповідає принципам пропорційності, справедливої рівноваги між інтересами суспільства і правом особи на мирне володіння своїм майном та призводить до невиправданого обмеження права власності.

З огляду на вищенаведене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000420 від 05.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України задовольнити.

Скасувати арешт, накладений відповідно до ухвали слідчого судді №495/8835/22, провадження 1-кс/495/2294/2022 від 09.11.2022 на судновий білет №1505, виданий 18.02.2015 Управлінням державного нагляду за безпекою мореплавства флоту рибного господарства на імя ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1