КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/1124/23
Провадження № 1-кс/534/267/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 року місто Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення ВП№2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000434 від 03.06.2023 за ч. 1 ст. 121 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо :

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лубни Полтавської області, громадянина України, не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

05.10.2022 Комсомольським міським судом Полтавської області за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді обмеження волі строком на 1 рік 6 місяців, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням строком 1 рік;

30.05.2023 Автозаводським районним судом м. Кременчука Полтавської області за ч. 4 ст. 185, 71 КК України до покарання строком на 5 років 1 місяць позбавлення волі,

- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

встановив:

Слідчий відділення поліції №2 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням, погодженим прокурором, в якому порушує питання щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вмотивовано слідчим необхідністю забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганням спробам останнього ухилитись від слідства, суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

Виходячи із змісту внесеного клопотання, органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121 КК України, за наступних обставин.

Так, 02.06.2023 близько 20 год. 10 хв. ОСОБА_5 перебував на кухні квартири АДРЕСА_3 разом зі своїм знайомим ОСОБА_8 , де між ними виникла сварка. У цей час, у зв`язку з ратово виниклими неприязними відносинами, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, взяв до правої руки ніж та наніс ним один удар ОСОБА_8 в область черевної порожнини під правим ребром справа, внаслідок чого спричинив тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення в плевральну порожнину з пошкодженням діафрагми та в черевну порожнину з пошкодженням печінки поверхневим, що, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримуючи клопотання слідчого та зазначаючи про наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст.177 КПК України, наполягав на застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому зазначив, що ОСОБА_5 будучи неодноразово засудженим за вчинення умисних злочинів, вчинив нове кримінальне правопорушення і під загрозою покарання може переховуватись від слідства і суду. Прокурором в ході розгляду клопотання було підтримано ризик можливого впливу на потерпілого та свідків, з посиланням на те, що підозрюваний особисто знайомий із останніми.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечуючи своєї причетності до інкримінованого йому кримінального правопорушення, просив не застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, а застосувати більш м`який у виді домашнього арешту.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні просив застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши думки прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши приєднані до клопотання матеріали у їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У відповідності до ч.4 ст.176, ст.177 КПК України, запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який відповідно до ст.183 КПК України може бути застосований, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається з представлених суду матеріалів, в провадженні відділення поліції №2 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за загальним номером № 0000434 від 03.06.2023 за ч. 1 ст. 121 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження 03.06.2023 ОСОБА_5 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Копія клопотання та копії доданих до нього матеріалів вручена підозрюваному ОСОБА_5 03.06.2023 о 16 год. 29 хв., з дотриманням вимог ч.2 ст.184 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: витягом з ЄРДР за фактом нанесення ОСОБА_8 тілесних ушкоджень; рапортом працівника поліції; протоколом обшуку від 03.06.2023, протоколом огляду місця події від 02.06.2023, постановою про визнання та приєднання до кримінального провадження речового доказу;протоколами допиту свідків; протоколом слідчого експеременту.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин (п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»).

За змістом ст.194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази, обставини, які свідчать про 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Проаналізувавши приєднані до клопотання слідчого матеріали досудового розслідування, слідчий суддя доходить висновку, що наведені вище докази, доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, які відноситься до тяжких злочинів, за яке передбачено покарання на строк до восьми років позбавлення волі.

Одночасно, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей.

В якості підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу слідчий у внесеному клопотанні посилається на наявність двох ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, і також можливість вчинення іншого кримінального правопорушення та здійснення незаконного впливу на потерпілого та свідків. Наявність зазначених ризиків була підтримана слідчим та прокурорами у судовому засіданні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості ризику можливого переховування, з огляду на встановлені обставини та особу підозрюваного, який міцних соціальних зв`язків, постійної роботи не має, суспільно-корисною діяльністю не займається, слідчий суддя вважає, що вказаний ризик знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду.

Також слідчий суддя доходить переконливого висновку про наявність ризику можливого впливу на свідків, оскільки свідок ОСОБА_9 є його дружиною з якою вони проживають разом.

Слідчий суддя вважає слушними посилання сторони обвинувачення на наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний будучи раніше судимою особою обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти здоров`я та життя особи, законного джерела доходу не має та суспільно-корисною діяльністю не займається.

Згідно із внесеним слідчим клопотанням, стороною обвинувачення наведені наступні дані, що характеризують підозрюваного. Так, ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, має непогашені судимості . Підозрюваний не працює, одружений, має на утриманні одну неповнолітню дитину, позитивних характеристик не має, суспільно-корисною діяльністю не займається.

Оцінивши всі обставини в їх сукупності, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного підлягає задоволенню. Лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти ризикам вчинення іншого кримінального правопорушення та можливого впливу на потерпілого, які були доведені під час розгляду клопотання, що виключає можливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Судом вивчалась можливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. Проте, з урахуванням особи підозрюваного, відсутності у нього законних джерел доходів та певну схильність до вчинення злочинів, його спосіб життя та відсутність позитивних характеристик, застосування таких не буде дієвим.

Вік обвинуваченого, його стан здоров`я, сімейне та матеріальне становище не дає підстав для незастосування до нього такого запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Виходячи з вимог ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя наголошує, що підстави для визначення підозрюваному розміру застави відсутні.

Згідно із приєднаними до клопотання матеріалами, підозрюваний ОСОБА_5 затриманий на підставі ст.208 КПК України 03.06.2023 об 03 год. 02 хв. і ході розгляду справи останній обставини його затримання підтвердив. Пояснив, що йому були вручені копії процесуальних документів та забезпечено права на захист, скарги на дії працівників поліції чи органу прокуратури ним не вносились.

Керуючись ст.ст.176-178,183,194 КПК України, слідчий суддя,

постановив :

Клопотання старшого слідчого слідчого відділення ВП№2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000434 від 03.06.2023 за ч. 1 ст. 121 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 03 години 02 хвилин 03 червня 2023 року.

Строк дії ухвали закінчується 03 серпня 2023 року.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду. протягом семи днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1