Справа № 442/1757/22
Провадження № 1-кп/442/64/2023
УХВАЛА

Іменем України

08 червня 2023 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі колегії суддів:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000006 від 09.01.2022 відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

зі сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_6 , потерпілих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , представника потерпілих адвоката ОСОБА_9 ,

зі сторони захисту: обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_10 ,

встановив:

Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області продовжується судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Під час проведення судового засідання захисником обвинуваченого було заявлено письмове клопотання, яке підтримано в судовому засіданні як захисником, так і обвинуваченим, про призначення у кримінальному провадженні додаткової судово-психіатричної експертизи, проведення якої просить доручити Львівській філії судовопсихіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України». Зазначає, що при складанні висновку судово-психіатричної експертизи не враховано усіх матеріалів кримінального провадження, зокрема, показань свідків щодо характеристики ОСОБА_4 , щодо його поведінки під час затримання, а також під час його освідування. З вказаного висновку неможливо, на думку сторони захисту, встановити, які ж саме матеріали кримінального провадження були надані слідчим для проведення зазначеної експертизи, що викликає у нього сумніви у правильності висновку експертизи.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив.

Потерпілі та представник потерпілих адвокат ОСОБА_9 в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, перевіривши матеріали клопотання, суд доходить до наступних висновків.

Стороною обвинувачення ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного вбивства ОСОБА_11 , тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Експертами Львівської філії судово-психіатричних експертиз Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» проведено комплексну амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу, відповідно до висновку якої №36 від 23.03.2022 у період інкримінованих дій ОСОБА_4 хронічним психічним захворюванням, недоумством не страждав та не перебував у тимчасовому чи іншому хворобливому стані психічної діяльності, виявляв розлад особистості емоційно-нестійкого типу, імпульсивний варіант та міг усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Застосування примусових заходів медичного характеру не потребує. В момент інкримінованих дій в стані фізіологічного афекту чи будь якому іншому емоційному стані, які суттєво могли вплинути на його поведінку і свідомість, та обмежити здатність розуміти значення своїх дій та керувати ними не перебував. В період, що передував інкримінованим діям, за наданим матеріалами справи міг перебувати в стані страху. Однак враховуючи те, що ОСОБА_4 , в подальшому не розкриває своєї поведінки та переживань, не можливо встановити про психологічний вплив страху на подальшу його поведінку. У ОСОБА_4 не встановлено яскраво виражених характерологічних індивідуально-психологічних особливостей особистості, які могли суттєво вплинути на його поведінку під час інкримінованих дій, за наданими матеріалами справи.

Відповідно до вимог ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Разом з тим визначення понять первинної, додаткової та повторної експертизи, мають значення для реалізації принципів судово-експертної діяльності, а саме: законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Суд, зокрема, звертає увагу про відсутність у КПК України визначення понять первинної, додаткової, повторної, комісійної та комплексної експертиз, проте дане питання регламентоване Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5). Поряд з цим, у своєму клопотанні (мотивувальна частина) сторона захисту посилається на процесуальні норми щодо проведення повторної експертизи з метою забезпечення повноти судового розгляду, що є суперечливим, позаяк в прохальній частині сторона захисту вказує про необхідність проведення додаткової судово-психіатричної експертизи.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Положеннями Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства Юстиції України від 08.10.98 № 53/5, передбачено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи (п.1.2.13).

Організаційні засади проведення судово-психіатричної експертизи визначені Порядком проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженим наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.05.2018 № 865.

Відповідно до пунктів 6 та 8 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, за формою проведення судово-психіатрична експертиза може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною, за процесуальними ознаками - первинною, повторною, додатковою.

Згідно п. 1.2.13. даного Наказу додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу (п. 10 вказаного Порядку).

Як зазначено вище, в даному кримінальному провадженні проводилась саме комплексна амбулаторна судова психолого-психіатрична експертиза, а не судово-психіатрична, як про це зазначає сторона захисту.

При цьому, судово-психіатрична і судово-психологічна експертиза суттєво відрізняються одна від одної. Ця різниця полягає у завданнях, які стоять перед ними. До завдань першої відноситься визначення осудності або неосудності особи, а другої лише оцінка індивідуальних психічних особливостей діяльності підекспертного. Методи і предмети дослідження також різні.

В той же час, до компетенції психолого-психіатричної експертизи відноситься оцінка психологічного стану підекспертних у випадках афектних злочинів, коли необхідно встановити, чи має місце фізіологічний афект (сильне душевне хвилювання), емоціональна напруга, яка мала суттєвий і несуттєвий вплив на поведінку особи в кримінальній ситуації, тобто особливий психологічний стан особи або патологічний афект, вже хворобливий стан психіки.

Як зазначає сторона захисту у своєму письмовому клопотанні, на момент проведення зазначеної експертизи експертом не було враховано усіх матеріалів кримінального провадження, зокрема, показань свідків щодо характеристики ОСОБА_4 , щодо його поведінки під час затримання, а також під час його освідування, а тому, на переконання сторони захисту, є потреба у призначенні додаткової експертизи.

Проте, вказані доводи не заслуговують на увагу, позаяк для проведення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи №36 від 23.03.2022, органом досудового розслідування експерту були скеровані матеріали кримінального провадження на 39 арк., які детально та послідовно описано у висновку експертизи (а.с. 19-23).

Крім цього, з оглянутого висновку цієї експертизи вбачається, що для проведення дослідження використовувалося: спрямоване опитування підекспертної особи, діагностичне спостереження, аналіз біографічних даних, надані матеріали провадження. Як вбачається з висновку, експертами бралися до уваги дані, надані потерпілою ОСОБА_7 , свідками ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 . У висновку детально описано психічний, соматичний, неврологічний стани ОСОБА_4 .

Експертиза проводилася експертами, які мають стаж експертної роботи 32 та 21 рік і у ньому надано вичерпні відповіді на усі поставлені органом досудового розслідування запитання.

Таким чином, з аналізу висновку №36 від 23.03.2022 вбачається, що експертне дослідження проведено експертами з великим стажем експертної роботи, в ньому детально проаналізовано всі надані органом досудового розслідування матеріалами, проведено спілкування з підекспертним ОСОБА_4 та здійснено відповідні висновки.

При цьому, суд враховує, що відповідно до п. 16 зазначеного вище Порядку, за потреби отримати додаткові матеріли експерт подає клопотання про надання йому додаткових матеріалів та повертає органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), матеріали, надані для проведення експертизи.

В даному ж випадку, як вбачається з дослідженого судом висновку комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи №36 від 23.03.2022, в такому відсутні дані щодо необхідності отримання додаткових даних, які б унеможливили проведення експертизи.

За таких обставин, клопотання сторони захисту задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 242, 332 КПК України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання сторони захисту щодо проведення додаткової судово-психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3