Справа № 199/7129/23
У Х В А Л А

іменем України

04 вересня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого дізнавача СД ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучені автомобіль «Мазда», моделі «СХ-5» номерний знак - « НОМЕР_1 », свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 та ключі до вищевказаного транспортного засобу,

В С Т А Н О В И В:

Старший дазнавач СД ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Лівобережної прокуратури м. Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, яке 31 серпня 2023 року було тимчасово вилучене під час огляду місця події, а саме: транспортний засіб «Мазда», моделі «СХ-5» номерний знак - « НОМЕР_1 », свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 та ключі до вищевказаного транспортного засобу.

Клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні сектору дізнання відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження №00006664, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 серпня 2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. У ході досудового розслідування встановлено, що в ході досудового розслідування встановлено, що 31.08.2023 до ВП №1 ДРУП надійшов рапорт від працівників УПП про те, що під час патрулювання Амур-Нижньодніпровського району, на з`їзді з Центрального мосту, у бік лівого берегу було зупинено транспортний засіб, марки Мазда, д.н.з НОМЕР_3 під керуванням гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в середині вказаного ТЗ, на пасажирському сидінні знаходився гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає: АДРЕСА_1 , в якого під час перевірки документів, а саме паспорту громадянина України, в середині паспорту було виявлено сліп-пакет, в середині якого знаходиться згорток з липкої ізоляційної стрічки темного кольору та паперовий згорток білого кольору, в середині яких знаходиться кристалічна речовина білого кольору, які було вилучено та поміщено до сеф-пакету (ЖЄО № 18764 від 31.08.2023). У зв`язку з вищевикладеним, поліцейськими У1І11 в Дніпропетровській області ДІЛІ викликано слідчо-оперативну групу ВП № 1 ДРУГІ ГУНП в Дніпропетровській області. Далі, 31 серпня 2023 року, в період часу з 01 години 00 хвилин по 01 години 20 хвилин, за адресою: м. Дніпро на з`їзді з Центрального мосту, у бік лівого берегу , в ході огляду, в присутності двох понятих, слідчим СВ ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 оглянуто та вилучено транспортний засіб марки «Мазда», моделі «СХ-5» номерний знак - « НОМЕР_1 », який було вилучено та поміщено на території ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Новоселівська, 17, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 та ключі до вищевказаного транспортного засобу, які було поміщено у сейф-пакет МВС України. 31 серпня 2023 року на підставі ст. 98 КПК України винесено постанову про визнання та приєднання речового доказу до матеріалів кримінального провадження, а саме транспортний засіб марки «Мазда», моделі «СХ-5» номерний знак - « НОМЕР_1 », залишено на зберіганні на території ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Новоселівська, 17, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 та ключі до вищевказаного транспортного засобу, які було поміщено у паперовий конверт МВС України, які в подальшому вирішено зберігати при матеріалах кримінального провадження. Крім того, в ході досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що транспортний засіб марки «Мазда», моделі «СХ-5» номерний знак - « НОМЕР_1 », може бути використаний як доказ вчинення кримінального правопорушення та може бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Старший дізнавач ОСОБА_3 та особи, щодо майна яких вирішується питання про арешт ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , сповіщені про час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не прибули. ОСОБА_3 надала слідчому судді заяву з проханням вирішити клопотання без її участі.

Слід зазначити, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, коли кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

З огляду на те, що з одного боку за приписами ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора … іншого власника майна, а з іншого боку, за цією ж нормою неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, з урахуванням чітких часових обмежень, протягом яких має бути вирішене питання про подальшу долю тимчасово-вилученого майна, слідчий суддя вважає за необхідне та можливе провести розгляд клопотання за відсутності вищезазначених осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з того, що за ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як визначено ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

За п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

Із витягу з ЄРДР № 00006664 та змісту клопотання вбачається, що кримінальне провадження розпочате за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, за наступних обставин:

«31.08.2023 до ВП №1 ДРУП надійшов рапорт від працівників УПП про те, що під час патрулювання Амур-Нижньодніпровського району, на з`їзді з Центрального мосту, у бік лівого берегу було зупинено транспортний засіб, марки Мазда, д.н.з НОМЕР_3 під керуванням гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в середині вказаного ТЗ, на пасажирському сидінні знаходився гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає: АДРЕСА_1 , в якого під час перевірки документів, а саме паспорту громадянина України, в середині паспорту було виявлено сліп-пакет, в середині якого знаходиться згорток з липкої ізоляційної стрічки темного кольору та паперовий згорток білого кольору, в середині яких знаходиться кристалічна речовина білого кольору, які було вилучено та поміщено до сеф-пакету (ЖЄО № 18764 від 31.08.2023)».

31 серпня 2023 року за результатами огляду місця події слідчим СВ ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 оглянуто та вилучено транспортний засіб марки «Мазда», моделі «СХ-5» номерний знак - « НОМЕР_1 », який було вилучено та поміщено на території ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Новоселівська, 17, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 та ключі до вищевказаного транспортного засобу, які було поміщено у сейф-пакет МВС України.

Постановою старшого дізнавача ОСОБА_3 від 31 серпня 2023 року зазначене тимчасово-вилучене майно визнано речовим доказами.

З клопотання дізнавача вбачається, що підставою для накладення арешту на зазначене майно є збереження речових доказів.

Оцінюючи, чи може тимчасово вилучене майно бути використане як доказ у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з того, що за змістом відомостей, за якими розпочате кримінальне провадження, неможливо зробити висновок про те, що будь-яке з тимчасово вилученого майна було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Не містить відповідного обґрунтування і клопотання дізнавача.

Таким чином стороною обвинувачення не доведено, що існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що вилучене майно є доказом злочину.

Формальне визнання вилученого майна речовим доказом без наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, висновків слідчого судді не спростовує.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1986 року, «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 7 липня 2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23 листопада 2000 року, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22 січня 2009 року, «Трегубенко проти України» від 2 листопада 2004 року, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення статті 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Критерій законності означає, що втручання держави у право власності особи повинно здійснюватися на підставі закону нормативно-правового акту, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Сам лише факт, що правова норма передбачає більш як одне тлумачення, не означає, що закон непередбачуваний. Сумніви щодо тлумачення закону, що залишаються, враховуючи зміни в повсякденній практиці, усувають суди в процесі здійснення правосуддя.

Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого ЄСПЛ надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправдане за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.

Принцип «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

За встановлених слідчим суддею обставин, накладення арешту на автомобіль, документи та ключі від нього, тобто втручання у здійснення володільцем права власності щодо такого майна, не відповідає критерію законності, не переслідує «суспільний», «публічний» інтерес, і такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) не буде пропорційним визначеним цілям.

З огляду на наведене, клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання старшого дізнавача СД ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучені автомобіль «Мазда», моделі «СХ-5» номерний знак - « НОМЕР_1 », свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 та ключі до вищевказаного транспортного засобу відмовити в повному обсязі.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя:

04.09.2023