Справа № 202/4215/23
Провадження № 1-кс/202/6801/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

23 серпня 2023 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Синельникове Дніпропетровської області, громадянки України, яка раніше не судима, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_6 звернувся у кримінальному провадженні № 0000458 від 12.12.2022 року з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що 09 березня 2023 року ОСОБА_5 - начальнику відділу містобудування та архітектури - головному архітектору Верхівцевської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України, а саме одержання неправомірної вигоди за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням свого службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується протоколами допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом про результати негласної слідчої (розшукової) дії - контролю за вчиненням злочину, протоколом про результати аудіо-, відеоконтролю особи, протоколом обшуку.

16.03.2023 року ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська відносно підозрюваної був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце свого проживання в період з 19-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби.

Однак підозрювана, ігноруючи вимоги ухвали слідчого судді, 18.03.2023 року, використовуючи свій закордонний паспорт, перетнула кордон України у напрямку Республіки Молдова в пункті пропуску «Маяки-Удобне».

10.04.2023 року слідчим була винесена постанова про оголошення підозрюваної в розшук.

14.08.2023 року слідчим була винесена постанова про оголошення підозрюваної в міжнародний розшук.

Прокурор вважає наявними ризики, передбачені частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), зокрема, що підозрювана переховується від органу досудового розслідування.

Прокурор відзначає, що відповідно до частини 2 статті 575 КПК України до клопотання про видачу особи (екстрадицію) на стадії досудового розслідування обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо вона запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

Постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу підозрюваній надасть можливість інформування каналами Інтерполу та організації розшукових заходів.

За цих підстав прокурор просить обрати відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора та захисника, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до висновку, що дане клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне:

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000458 від 12.12.2022 року.

В даному кримінальному провадженні 09 березня 2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 16 березня 2023 року було відмовлено в застосуванні до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваній у період часу з 19 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. залишати житло за місцем її мешкання за адресою: АДРЕСА_1 на строк до 09 травня 2023 року включно.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчим суддею було зобов`язано підозрювану: прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона мешкає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; не залишати у період часу з 19 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. місце мешкання, окрім випадків необхідної евакуації чи з метою запобігання загрозі життю чи здоров`ю; утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

За відомостями Державної прикордонної служби України 18 березня 2023 року ОСОБА_5 перетнула державний кордон у пункті пропуску «Маяки-Удобне».

Постановою слідчого від 14 серпня 2023 року підозрювана оголошена в міжнародний розшук.

Слідчий суддя враховує, що міжнародний розшук включає комплекс розшукових, інформаційно-довідкових та інших заходів компетентних органів держави-ініціатора розшуку та органів запитуваних зарубіжних країн, спрямованих, зокрема, на затримання, арешт, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) певної особи в Україну.

Так, відповідно до пункту Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України 17 серпня 2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5, міжнародне співробітництво правоохоронних органів України з органами Інтерполу, національними центральними бюро іноземних держав, компетентними органами іноземних держав та міжнародними установами з використанням інформаційної системи Інтерполу здійснюється з питань та у формах, визначених правилами Інтерполу.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ цієї Інструкції цілями міжнародного співробітництва з використанням інформаційної системи Інтерполу є, зокрема, установлення місцезнаходження осіб, які розшукуються, з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції).

За змістом статті 575 КПК України клопотання про видачу особи в Україну готується з дотриманням вимог, передбачених цим Кодексом та відповідним міжнародним договором України. До такого клопотання додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

Аналогічні вимоги передбачені Європейською конвенцією про видачу правопорушників 1957 року та положеннями ч. 2 ст. 58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, згідно з якими до запиту про видачу особи для здійснення кримінального переслідування в обов`язковому порядку повинна долучатися завірена копія постанови про взяття під варту.

Отже, чинне процесуальне рішення про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обов`язковою умовою здійснення міжнародного розшуку з метою екстрадиції.

Частиною 6 статті 193 КПК України встановлений особливий порядок обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо осіб, оголошених у міжнародний розшук.

Зазначеною нормою визначено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Частиною 1 статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Аналіз наведених положень законодавства свідчить, що слідчий суддя вправі обрати щодо особи у її відсутність запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, якщо буде доведено, що така особа обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відносно неї наявні ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, та вона оголошена в міжнародний розшук.

В ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 22 травня 2023 року по справі № 202/6094/18 стосовно питання доведеності перебування підозрюваного в міжнародному розшуку колегією суддів було висловлено позицію, що чинний кримінальний процесуальний закон України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у розшуку, однак регламентує, що про оголошення розшуку (державного, міждержавного, міжнародного) органом досудового розслідування має бути винесена відповідна постанова (ч. 2 ст. 281 КПК України). Будь-яких інших документів, зокрема, довідки Інтерполу, витягу з бази Інтерполу тощо, зазначена норма закону не вимагає.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України, оскільки це підтверджується протоколами негласних слідчих (розшукових) дій та іншими зібраними органом досудового розслідування та прокурором доказами.

Слід відзначити, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і И?онкало проти Украі?ни» від 21.04.2011 зазначено, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, зібрані на цьому етапі досудового розслідування докази надають достатні підстави підозрювати ОСОБА_9 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрювана переховується від органу досудового розслідування, оскільки вона, будучи обізнаною про висунути їй підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, незважаючи на застосований відносно неї запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, порушила покладені на неї слідчим суддею обов`язки: не здала свій закордонний паспорт, залишила своє місце проживання, перетнула державний кордон, тим самим без дозволу покинула територію України.

З метою подальшого кримінального переслідування та ініціювання запиту про видачу підозрюваної слідчим оголошено її у міжнародний розшук.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що відповідно Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол уповноважений підрозділ на підставі отриманого від правоохоронного органу України запиту/звернення забезпечує використання інформаційної системи Інтерполу шляхом надсилання запиту про публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу оповіщення, якому залежно від мети розшуку надається відповідний колір, зокрема, Червоне або Синє оповіщення.

Пунктом 1 розділу IV цієї Інструкції передбачено, що публікація Червоного оповіщення запитується за таких умов: вчинене особою діяння кваліфіковано як злочин відповідно до Кримінального кодексу України, особу в установленому законодавством порядку оголошено в розшук правоохоронними органами України.

Для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу формуляр для запиту публікації Червоного оповіщення (додаток 1), а також інформацію та документи, зокрема, завірені копії ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та ухвали про оголошення розшуку особи (у тому числі в перекладі на одну з робочих мов Інтерполу) на стадії судового розгляду.

В свою чергу, відповідно до пункту 2 розділу IV даної Інструкції уповноважений підрозділ запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Синього оповіщення щодо осіб, які становлять інтерес для правоохоронних органів України в рамках кримінальних проваджень та/або оперативно-розшукових справ, з метою отримання інформації про особу, встановлення місцезнаходження особи, ідентифікації особи.

Публікація Синього оповіщення запитується за сукупності таких умов: особа, щодо якої запитується публікація оповіщення, була засуджена чи притягалася до кримінальної відповідальності або вона є підозрюваним, обвинуваченим, свідком чи потерпілим у кримінальному провадженні; є потреба отримання додаткової інформації про можливе злочинне минуле особи, установленні її місцезнаходження або ідентифікації, здобуття інших відомостей у рамках кримінального провадження чи оперативно-розшукової справи.

Отже, забезпечити затримання підозрюваної за межами України та її видачу для притягнення до кримінальної відповідальності без застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке є обов`язковою умовою для публікації Червоного оповіщення, неможливо.

Враховуючи вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою, дані про особу підозрюваної, яка порушила умови раніше застосованого до неї запобіжного заходу, непов`язаного із триманням під вартою, що вже само по собі є підставою для вирішення питання про обрання більш суворого запобіжного заходу, виїхала за межі України, переховується від органу досудового розслідування та оголошена в міжнародний розшук, слідчий суддя вважає, що обрання відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим.

Тому клопотання прокурора необхідно задовольнити та обрати відносно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до частини 4 статті 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. ст. 176-178, 193, 196-197 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Роз`яснити, що відповідно до частини 6 статті 193 КПК України після затримання підозрюваної ОСОБА_5 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження вона повинна постати перед слідчим суддею, який за її участю має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1