Справа № 524/5762/23
Провадження №1-кс/524/2081/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2023 року, слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 , старшого слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні в місті Кременчуці Полтавської області клопотання старшого слідчого відділу Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002026 від 16.08.2023 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кременчука Полтавської області, українця, громадянина України, освіта середня, розлученого, пенсіонера, інвалід ІІІ групи, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ззгідно ст. 89 КК України раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 16 серпня 2023 року підозрюваний ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 перебували за адресою: АДРЕСА_1 , де спільно відпочивали та розпивали алкогольні напої.

Цього ж дня, приблизно о 16:00 годині між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на грунті раптово виниклих неприязних відносин відбувся конфлікт, під час якого у ОСОБА_5 виник умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_5 узяв до рук сокиру, та наніс один удар обухом сокири по голові ОСОБА_7 .. В результаті дій ОСОБА_5 , ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження та був у подальшому доставлений до КНМП «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька».

Згідно довідки з КНМП «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» від 16.08.2023 року № 7360/7650 у ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження у вигляді відкритої важкої ЧМТ, вдавлений перелом своду черепа зліва. Рублена рана лобної ділянки і лівого вуха.

Таким чином, ОСОБА_5 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчено та наслідки у вигляді смерті ОСОБА_7 не настали з причин, що не залежали від волі ОСОБА_5 , а саме ОСОБА_7 вчасно надано медичну допомогу та госпіталізованого до медичного закладу.

За даним фактом СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області 16.08.2023 відповідні відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002026 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України.

Підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення доводиться зібраними в провадженні доказами.

Слідчий вказує на наявність ряду ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть суттєво вплинути на проведення досудового розслідування, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши що буде працювати.

Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечувала, просила обрати у відношенні підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні(ч.1 ст.194 КПК України)

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 16.08.2023 року о 23 год 05 хв затримано в порядку ст. 208 КПК України, що підтверджується протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 16.08.2023 року (а.с.15-16).

17.08.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України, яка полягає закінченому замаху на умисне вбивство.

На переконання слідчого судді, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України, що підтверджується доданими до клопотання доказами: протоколом обшуку від 16.08.2023 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , речовими доказами в їх сукупності.

Під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, ризик того, що ОСОБА_5 може продовжити злочинну діяльність та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Окрім цього може незаконно впливати на потерпілого та свідків, в цьому ж кримінальному провадженні, застосовуючи заходи психологічного чи фізичного тиску, з метою зміни ними своїх показів.

Вирішуючи питання про наявність зазначених вище ризиків та про те, який саме запобіжний захід забезпечить належну поведінку підозрюваного, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, враховує його вік та стан здоров`я, вагомість наявних доказів про вчинення ним злочину та тяжкість покарання, що йому загрожує, наявність постійного місця проживання, стійких соціальних зв`язків, приходить до висновку про необхідність застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім того, суд враховує, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя наголошує, що питання кваліфікації дій підозрюваного не можуть бути предметом розгляду під час обрання запобіжного заходу на стадії досудового розслідування. На думку слідчого судді, дослідження судом доказової бази, встановлення фактичних обставин вчинення злочину, вини підозрюваного, кваліфікація його дій можлива лише під час розгляду справи судом по суті після завершення досудового розслідування.

Практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою. У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Оцінюючи можливість обмеження права на свободу та особисту недоторканість підозрюваного, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: відповідно до пункту 79 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості переважують правило поваги до особистої свободи. Пунктом 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції» також передбачено, що суспільний інтерес з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до п`ятнадцяти років, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення застави у кримінальному провадженні.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002026 від 16.08.2023 року відносно - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк запобіжного заходу рахувати з часу фактичного затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 23 год 05 хв 16.08.2023 року.

Строк дії ухвали відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 197 КПК України визначити строком на шістдесят днів, тобто до 16 жовтня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ліна ОБРЕВКО