30.05.2023 Справа 642/2610/23
Провадження 1-кс/642/1589/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони про арешт майна у кримінальному провадженні №0001036 від 18.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 415 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

26.05.2023 року до Ленінського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001036 від 18.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 415 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що Другим СВ ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001036 від 18.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 415 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Другого слідчого відділу (з дислокацією у м.Харкові) ТУ ДР у м. Полтаві, надійшло повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, згідно якого 17.05.23 близько 8-30 год. в с. Васищево, Харківського району, Харківської обл., по вул. Орешкова, 60 під час зустрічного роз?їзду трапилось ДТП з автомобілем МАЗ - 63172 в/н НОМЕР_1 під керуванням військовослужбовця в/ч НОМЕР_2 сержанта ОСОБА_3 , 1970 р.н. та автомобіля Хундай L20д/н НОМЕР_3 під керуванням гр. ОСОБА_4 , 1973 р.н. мешканця АДРЕСА_1 .

В результаті пригоди водії тa пасажир автомобіля МАЗ, військовослужбовець солдат ОСОБА_5 1981 р.н. отримали тілесні ушкодження та були доставлені до медичних закладів для надання допомоги.

Водій автомобіля Хундай L20 д/н НОМЕР_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді 3ЧМТ, відкритого перелому ноги, забою грудної клітини.

17.05.2023 в період часу з 13.50 год. по 15.20 год., відповідно до ст. ст. 40, 104, 131, 132, 208-211, 213, 615 КПК України проведено огляд місця дорожньо-транспортної події, під час якої виявлено та вилучено: технічний паспорт на автомобіль на ім?я ОСОБА_6 , № НОМЕР_5 , автомобіль Hyundai L20 д.н.з. НОМЕР_6 , номер шасі НОМЕР_7 , автомобіль МАЗ модель 63172, реєстраційний номер НОМЕР_1 , шасі № НОМЕР_8 .

Постановою слідчого від 18.05.2023 зазначені речі та документи визнані речовими доказами у кримінальному провадження, так як зберегли на собі сліди вчиненого злочину та мають доказове значення у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що вилучені речі та документи містять відомості про вчинення злочину та мають доказове значення для досудового розслідувань. Тому,з метою недопущення зникнення, втрати, пошкодження, приховування чи перетворення матеріальних об`єктів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити всебічному, повному і неупередженому дослідженню обставин кримінального провадження виникла необхідність у накладенні арешту на майно, вилучене 17.05.2023 року.

В судове засідання прокурор не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про проведення судового засідання за його відсутності, підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд задовольнити.

Представники власників майна, щодо яких вирішується питання про арешт майна, в судове засідання не з`явилися, повідомлені судом про час та місце розгляду клопотання завчасно та належним чином.

Представник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 надала суду заяву про розгляд клопотання про накладення арешту за її відсутності, не заперечувала проти накладення арешту, просила суд його скасувати після проведення всіх необхідних експертиз.

Фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів, відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, не проводилось.

Дослідивши матеріали клопотання та надані докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, Другим СВ ТУ ДБР, розташованим у м.Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001036 від 18.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 415 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної події від 17.05.2023 в період часу з 13.50 год. по 15.20 год., виявлено та вилучено технічний паспорт на автомобіль на ім?я ОСОБА_6 , № НОМЕР_5 , автомобіль Hyundai L20 д.н.з. НОМЕР_6 , номер шасі НОМЕР_7 , автомобіль МАЗ модель 63172, реєстраційний номер НОМЕР_1 , шасі № НОМЕР_8 .

Постановою слідчого від 18.05.2023 зазначені речі та документи визнані речовими доказами у кримінальному провадження, так як зберегли на собі сліди вчиненого злочину та мають доказове значення у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відтак, вилучені 17.05.2023 року під час огляду місця події, автомобілі та речі є тимчасово вилученим майном, на яке потрібно накласти арешт.

Як визначено у ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено у ч. 5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету, відповідно до положень ст. 170 цього кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 170 КПК України підставою для постановлення ухвали про арешт майна є наявність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч.11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Що стосується постанови про визнання вилученого майна речовим доказом, то слід зазначити, що наявність такого процесуального рішення, відповідно до положень чинного Кримінального процесуального кодексу України, не є беззаперечним фактом відповідності майна критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Вказане узгоджуються із ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Майнові права захищаються в Україні, як Конституцією, так і іншими нормативно-правовими актами, зокрема, частиною 1 і 5 статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Дана стаття Конституції України визначає, що конфіскація майна може бути заснована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Отже, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання вимог закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачених законом заходів для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та законних інтересів осіб.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить висновку, що прокурор надав слідчому судді належні докази для безспірного висновку про необхідність накладення арешту та те, що ціль такого заходу забезпечення кримінального провадження узгоджується із завданнями кримінального провадження.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.170 - 173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_2 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0001036 від 18.05.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 415 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно предмети і документи, виявлені та вилучені в ході огляду місця дорожньо-транспортної події 17.05.2023, а саме:

- технічний паспорт на транспортний засіб на ім`я ОСОБА_6 , № НОМЕР_9 ;

- транспортний засіб марки «Hyundai», модель «L20», номерний знак « НОМЕР_10 », номер шасі НОМЕР_7 , власником якого є ОСОБА_6 ;

- транспортний засіб «МАЗ» модель «63172», номерний знак « НОМЕР_1 », номер шасі НОМЕР_8 , власником якого є військова частина НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 .

Визначити місцем зберігання технічного паспорта на транспортний засіб на ім`я ОСОБА_6 , № НОМЕР_9 камеру зберігання речових доказів Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташовану у м. Полтаві за адресою: м.Полтава, вул.Гоголя, 25.

Визначити місцем зберігання транспортного засобу «Hyundai», модель «L20», номерний знак « НОМЕР_10 », номер шасі НОМЕР_7 - спеціальний майданчик АТВ Центру забезпечення ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул.Пушкінська, 107.

Визначити місцем зберігання транспортного засобу «МАЗ» модель «63172», номерний знак « НОМЕР_1 », номер шасі НОМЕР_8 - військову частину НОМЕР_2 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт.

Ухвала підлягає виконанню з урахуванням вимог постанови КМУ № 1104 від 19 грудня 2012 року про «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити, прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_8