Єд.унік № 243/1886/23
Провадження 1-кс/243/396/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2023 року

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявникa ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу № 29-к про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 травня 2022 року, за допомогою відео конференції, скаргу захисника адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області на невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області на невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 11.05.2023 до ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області слідує, що під час роботи в якості захисника у кримінальному провадженні №0000118 від 11.05.2022 йому стали відомі відомості щодо нерозкритого злочину. Так, в якості правопорушника є ОСОБА_4 . Фабулою злочину було наступне: 09.05.2022 військовослужбовець ЗСУ ОСОБА_5 , в/ч НОМЕР_1 приблизно о 19:00 год перебував у приватному будинку ОСОБА_4 у АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 таємно заволодів ключами від автомобіля ОСОБА_6 та викрав з нього табельну зброю військового автомат. Після цього ОСОБА_7 застосував вогнепальну зброю для вбивства сусіда ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні заявник адвокат ОСОБА_3 надав свої пояснення аналогічні викладеному ним в скарзі, просив суд зобов`язати посадову особу ВП № 4 Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою адвоката ОСОБА_3 від 11.05.2023 року про вчинене кримінальне правопорушення

Прокурор в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із тим, що не має технічної можливості. Суд не приймає до уваги заяву прокурора щодо відкладення розгляду справи, оскільки скарга надійшла до суду 22 травня 2023 року, неодноразово відкладалася.

Згідно з ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на вищевказане, а також беручи до уваги, що учасники кримінального провадження належним чином повідомлені про час та місце розгляду скарги, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду скарги за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя керується наступним.

Відповідно до заяви ОСОБА_3 від 11.05.2023 до ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області слідує, що під час роботи в якості захисника у кримінальному провадженні №0000118 від 11.05.2022 йому стали відомі відомості щодо нерозкритого злочину. Так, в якості правопорушника є ОСОБА_4 . Фабулою злочину було наступне: 09.05.2022 військовослужбовець ЗСУ ОСОБА_5 , в/ч НОМЕР_1 приблизно о 19:00 год перебував у приватному будинку ОСОБА_4 у АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 таємно заволодів ключами від автомобіля ОСОБА_6 та викрав з нього табельну зброю військового автомат. Після цього ОСОБА_7 застосував вогнепальну зброю для вбивства сусіда ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На теперішній час ОСОБА_3 не отримав ніякого повідомлення стосовно внесення даних за його заявою від 11.05.2023 до ЄРДР.

Так, згідно ч. 1 ст. 11 КК України злочином (кримінальне правопорушення) є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року у справі № 818/15/18 вказала, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

Відповідно до правової позиції, викладеної в п. п. 1.1 узагальнення Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 року №9-49/0/4-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11 вересня 1997 року (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

При цьому, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France)).

Реалізація такого права має здійснюватися заявником з урахуванням того, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

У пункті 74 рішення у справі «Лелас проти Хорватії» і пункті 70 рішення у справі «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування» та пояснив його практичне значення, зокрема, зазначивши, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх порушень та уникати виконання своїх обов`язків, а у цій ситуації, суб`єкт оскарження не дотрималися власних внутрішніх правил та процедур, щодо умов внесення відомостей до ЄРДР, апріорі, вони удалися, до фактичного уникнення виконання своїх обов`язків.

Тобто, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за заявою адвоката ОСОБА_9 від 11.05.2023 внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань не були.

Як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування, не вчинено, а дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою ОСОБА_9 від 11.05.2023 про вчинення кримінального правопорушення, відсутні.

Слідчий суддя, не вдаючись в оцінку доказів та з`ясування фактичних обставин справи, на даній стадії перевіряє, чи дійсно в заяві зазначені об`єктивні дані, що свідчать про ознаки злочину та приходить до висновку, що заява адвоката ОСОБА_9 , з якою останній звернувся до відділу поліції є заявою про вчинене кримінальне правопорушення, оскільки містить виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому посадова особа зобов`язана була відповідно до частини 1 статті 214 КПК України невідкладно, але не пізніше 24 години після подання, внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

У зв`язку з наведеним, слідчий суддя вважає, що вимоги скарги адвоката ОСОБА_9 знайшли своє підтвердження під час судового розгляду і підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що після розгляду скарги, слідчим суддею можуть бути прийняті ухвали про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування визначено в ч. 1 ст. 309 КПК України.

Крім того, в частині 3 статті 307 КПК України положення щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, було визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17 червня 2020 року.

Враховуючи зазначені положення кримінального процесуального закону, ухвала слідчого судді про зобов`язання уповноваженої особи внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (тобто задоволення скарги), оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 309, 376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП №4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області на невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - задовольнити.

Зобов`язати посадову особу ВП № 4 Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області, уповноважену на прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою адвоката ОСОБА_3 від 11.05.2023 року про вчинене кримінальне правопорушення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошений о 08 годині 30 хвилин 26 червня 2023 року.

Слідчий суддя

Слов`янського міськрайонного суду ОСОБА_1