Справа № 953/9486/21
н/п 1-кс/953/5956/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" серпня 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання- ОСОБА_2 ,

власниці майна- ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000680 від 14.05.2021 накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 24.05.2021,

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000680 від 14.05.2021 накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 24.05.2021, а саме на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 101).

В обґрунтування клопотання зазначає, що про арешт квартири, яка належить їй на праві власності, вона дізналася з інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, інформаційна довідка від 09.07.2023 року №338477360. Відповідно до результатів пошуку інформації від 01.08.2023 на сайті судової влади України також відсутня інформація по відкритих цивільних проваджень щодо неї чи цієї нерухомості. Пропозицію щодо продажу зазначеної квартири заявниця знайшла за допомогою сервісу OLX.ua. Телефоном зв`язалась з продавцем нерухомості, далі зустрілася з метою огляду квартири та перевірки в нотаріуса. З огляду на занедбаний стан квартири та наявність комунальних боргів було погоджено зниження вартості від первинної за оголошенням. Відсутність обтяжень та інші правовстановлюючі документи на квартиру та особу представника було перевірено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_4 . Враховуючи те, що вона є добросовісним набувачем нерухомого майна, за весь час від моменту придбання квартири 06.04.2021, також з початку повномасштабного вторгнення РФ 24.02.2022 і до цього дня жодного разу ніхто із заявницею не зв`язався задля встановлення обставин придбання цієї квартири, її контактні данні були в сусідів та нотаріуса, своїми силами вона робила в ній ремонтні роботи, вивозила сміття, спілкувалася з сусідами. Тобто з моменту накладення арешту на квартиру пройшло більше ніж 2 роки.

В судове засідання, призначене на 11.08.2023, заявниця повторно не з`явилася, про час, день та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не відомі.

В судове засідання, призначене на 11.08.2023, прокурор не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Прокурор ОСОБА_5 подав до суду заяву з проханням розглядати клопотання без його участі, у задоволенні клопотання просить відмовити.

Прокурором ОСОБА_5 подано до суду письмові заперечення на клопотання про скасування арешту майна, де зазначив, що слідчим управлінням ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000452 від 05.05.2018 за ч. 3, 4 ст. 190 КК України за фактами шахрайських заволодінь квартирами громадян в м.Харкові, в тому числі за епізодом шахрайського заволодіння квартирою АДРЕСА_2 . Досудовим розслідуванням встановлено, що у 2021 році група невстановлених осіб підробили довіреність від спадкоємця померлої власниці квартири, який на той час перебував за межами України, та по підробленій довіреності здійснили продаж квартири АДРЕСА_2 . Зазначені відомості внесені до ЄРДР 14.05.2021 під № 0000680. Надалі, 01.08.2022 кримінальне провадження № 0000680 від 14.05.2021 прокурором об`єднано з кримінальним провадженням № 0000452 від 05.05.2018 під загальним № 0000452.

Вказав, що власник квартири ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 22.02.2021 приватним нотаріусом від імені сина померлої ОСОБА_6 - ОСОБА_7 посвідчено три довіреності на право оформлення спадщини, підготовки документів та продаж квартири АДРЕСА_2 . Згідно відомостей інтегрованої міжвідомчої автоматизованої системи обміну інформацією з питань контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон України «Аркан-ЦП» мається відмітка, що ОСОБА_7 13.03.2020 виїхав з України та на час посвідчення довіреностей та подальшого продажу квартири не повернувся та жодним чином не міг видати та підписати довіреності від 22.02.2021. Надалі, 06.04.2021 приватним нотаріусом посвідчено договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 між представником ОСОБА_7 - ОСОБА_8 та покупцем ОСОБА_3 , по підробленій довіреності. Досудовим розслідуванням встановлено, що при посвідченні довіреностей від імені ОСОБА_7 використовувався підроблений паспорт з вклеєною до нього фотографією сторонньої особи, що підтверджується отриманими документами в ГУДМС в Харківській області. Вказане свідчить про відсутність волевиявлення власника квартири на її продаж та вказує на нікчемність правочину купівлі - продажу, який укладений з метою незаконного заволодіння чужим майном.Таким чином, слідство вважає, що право власності на квартиру АДРЕСА_2 , здобуто злочинним шляхом, а, відповідно, квартира є безпосереднім об`єктом протиправних кримінальних дій та речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що 17.05.2021 слідчим винесено постанову про визнання квартири АДРЕСА_2 речовим доказом. Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 24.05.2021 накладено арешт на вищевказану квартиру. Арешт на майно накладено враховуючи те, що зазначене майно є предметом вчиненого злочину, а також у зв`язку з необхідністю виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, оскільки його відчуження в подальшому унеможливить відшкодування матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. На даний час у провадженні здійснюється дослідження всіх обставин заволодіння шахрайським шляхом вказаним вище майном, в тому числі встановлюється особа, які діяла від імені ОСОБА_7 за підробленими документами. Крім того, у провадженні встановлений та підтверджений доказами факт нікчемності правочину щодо відчуження на користь покупців майна, яке арештоване. Таким чином, заявник - ОСОБА_3 не є добросовісним набувачем арештованого майна, оскільки набуття нею права власності на нього здійснено за нікчемним правочином, обставини укладення якого у тому числі є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні.

З огляду на зазначене, прокурор вважає, що на даний час не відпала потреба у застосуванні арешту на вищезазначене майно і скасування накладеного на нього арешту буде суперечити вимогам ст.174 КПК України. Крім того, на теперішній час Харківською міською радою у судовому порядку ініціюється питання щодо визнання зазначеної квартири відумерлою спадщиною та передачу її у власність територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи імперативно встановлені скорочені терміни розгляду даного клопотання, а також те, що кожна сторона про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином і з урахуванням принципу диспозитивності була наділена судом можливістю скористатися своїм правом надати докази на підтвердження своїх вимог і заперечень, слідча суддя визнала можливим розглянути клопотання за відсутності власника майна та прокурора.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.

Вивчивши доводи поданого клопотання та заперечень, надані документи у їх сукупності, матеріали справи №953/9486/21 (н/п 1-кс/953/4985/21) за клопотанням про арешт майна, слідча суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК України).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно п. 10 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 ч. 1 ст. 174 КПК України).

Таким чином, підставою для скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України є відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення або необґрунтованість його застосування, при цьому, з урахуванням вимог ст. 22 КПК України, доведення цих обставин покладається на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту майна.

В межах розгляду даного клопотання встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Харківській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесене до ЄРДР 14.05.2021 за № 0000680, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, за ознаками ч.3 ст.190 КК України внесені до ЄРДР за фактом того, що 06.04.2021 група невстановлених осіб, перебуваючи на території м. Харкова шахрайським шляхом після смерті власниці, за підробленими документами спадкоємця, заволоділи квартирою АДРЕСА_2 .

Ухвалою слідчої судді Київського районного суду м. Харкова від 24.05.2021 у справі №953/9486/21 (н/п 1-кс/953/4985/21) накладено арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 , шляхом заборони розпорядження та відчуження - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Постановляючи ухвалу про накладення арешту на майно, слідчий суддя врахував встановлені органом досудового розслідування обставини у кримінальному провадженні, а також те, що постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області майора поліції ОСОБА_9 від 17.05.2021 квартира за адресою: АДРЕСА_1 , яка є предметом кримінального правопорушення, визнано речовим доказом.

Задовольняючи клопотання прокурора та накладаючи арешт на нерухоме майно слідчий суддя керувався вимогами статей 170-173КПК України та дійшов висновку про наявність достатніх даних, які вказують на обґрунтованість доводів органу досудового розслідування про накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, адже у разі неприйняття рішення про заборону розпорядження та відчуження вказаним нерухомим майном може призвести до його втрати.

Вирішення питання про належність матеріальних об`єктів до речових доказів відноситься до повноважень слідчого, правомірність визнання речовими доказами перевірена слідчим суддею при накладенні арешту на майно у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні надати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються (ст. 132 КПК України).

Доказів того, що внаслідок накладення арешту на нерухоме майно обмежено право ОСОБА_3 на мирне володіння своїм майном, до клопотання не надано.

Крім того, слідчою суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді від 24.05.2021 накладено арешт на вказане вище нерухоме , яке належить на праві власності ОСОБА_3 , шляхом заборони розпорядження та відчуження - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Таким чином, наявність арешту майна не позбавляє ОСОБА_3 права ним користуватися, а лише забезпечує можливість збереження речових доказів.

Крім того, за вказаних обставин певне тимчасове втручання в реалізацію права власності, яке прямо передбачено законом, не суперечить змісту статті 1 Першого протоколу Європейської конвенції з прав людини, оскільки переслідує легітимну мету в суспільних інтересах розгляду кримінального провадження, з дотриманням справедливого балансу інтересів.

Також слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває.

Постановою прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 від 01.08.2022 матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000680 від 14.05.2021 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.190 КК України об`єднано в одне провадження з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000452 від 05.05.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3,4 ст.190, ч.3 ст.15 ч.4 ст.190 КК України під загальним № 0000452.

Чинним кримінальним процесуальним законом передбачено два способи скасувати арешт майна, яке визнано речовим доказом по кримінальному провадженню: при ухваленні судом рішення за результатами розгляду кримінального провадження; при постановленні рішення про закриття кримінального провадження з підстав, визначених у ст. 284 КПК України.

Отже, доля речового доказу вирішується прокурором чи судом при постановленні рішення про закриття кримінального провадження з підстав, визначених у ст. 284 КПК України, або судом в нарадчій кімнаті при винесенні остаточного рішення у справі за результатами розгляду кримінального провадження, яке після набрання чинності буде виконано, у тому числі, в частині арешту майна.

За вказаних обставин слідча суддя вважає, що ОСОБА_3 не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи у його застосуванні відпала потреба, доводи клопотання зводяться до незгоди із прийнятим раніше судовим рішенням.

З огляду на викладене, слідча суддя дійшла висновку про відсутність правових підстав, визначених ст. 174 КПК України, для скасування арешту майна, тому клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 174, 309, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000680 від 14.05.2021 накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 24.05.2021 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідча суддя- ОСОБА_1