УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , при секретарі ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Братковичі, Городецького району, Львівської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, на утримані одна неповнолітня дитина, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України (відомості внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000405 від 24.05.2021)

ВСТАНОВИЛА

До провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що 31.07.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України.

Слідчий зазначає, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в тому числі, які долучено до матеріалів клопотання.

Слідчий в клопотанні зазначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Вищевикладене свідчить про неможливість запобіганням наявним ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт в певний час доби.

У своєму клопотанні слідчий звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, може впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувати відносно підозрюваного заявлений у клопотання запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, який зможе запобігти заявленим ризикам та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Захисник ОСОБА_3 не заперечував проти задоволення клопотання та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, документи, що долучено за клопотанням захисника заслухавши думку прокурора та сторони захисту, слідча суддя приходить до такого висновку.

У судовому засіданні було встановлено, що слідчим відділом розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000405 від 24.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України.

За обставин викладених у клопотанні 31.07.2023 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у порушенні правил безпеки дорожнього руху, особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило загибель кількох осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 286 КК України.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Звертаючись до матеріалів клопотання, слідча суддя зазначає, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, детальний перелік яких знаходиться у клопотанні, на цьому етапі не оцінюється конкретна кваліфікація злочину, але з урахуванням доказів, зазначених вище, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 міг вчинити зазначений злочин.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про наступні ризики: що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, може впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За злочин, який інкримінується особі, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років, ця обставина сама по собі вже може бути причиною для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, останній, має місце проживання та реєстрації, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання може вчинити дії, направлені на переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_4 може чинити тиск на потерпілого, свідків.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, суд враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду, на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише показаннями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

Водночас в судовому засіданні прокурором не доведено існування ризику, передбаченого п. 4 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може перешкоджати здійсненню кримінального провадження іншим чином.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідча суддя повинна встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Оскільки слідчою суддею встановлено ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, впливу на свідків та потерпілого, слідча суддя вважає, що стосовно підозрюваного необхідно встановити запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні у вигляді домашнього арешту у певний період доби, за встановленою у судовому засіданні адресою місця проживання ОСОБА_4 , та покладенням додаткових обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, який буде достатнім та співмірним заходом забезпечення кримінального провадження.

За наведених вище обставин, слідча суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 199, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 з 00 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації, роботи та номеру засобу зв`язку;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 визначити в межах строку досудового розслідування, терміном до 30 вересня 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1