Провадження № 1-кс/331/1198/2023
Справа № 331/61/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя в режимі відеоконференції заяву адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Жовтневого районного суду м. Запоріжжя на розгляд надійшло клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення СВ УСБУ в Запорізькій області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000068 від 16.03.2022 р. за підозрою ОСОБА_4 .

В порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України та автоматичного розподілу кримінальних проваджень між суддями, 14 червня 2023 року в провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 передано зазначене клопотання.

15 червня 2023 року в судовому засіданні захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_6 .

В обґрунтування заяви зазначив, що суддя ОСОБА_6 є упередженою, зацікавленою, вільно та невірно трактує положення ст. 295-1 КПК України, раніше приймала участь у розгляді клопотань досудового слідства у цьому кримінальному провадженні. Використовує формальний підхід до розгляду клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування. Окрім того, при вирішенні питання при обранні запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 , допустила грубе порушення норм процесуального права, на що, в свою чергу, звернув увагу суд апеляційної інстанції

Вказані обставини, на переконання захисника підозрюваної, можуть ставити під сумнів неупередженість судді під час розгляду клопотань досудового слідства у даному провадженні відносно неї.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні заяву свого захисника підтримала та просила суд її задовольнити, посилаючись на її обґрунтованість та доведеність. Та додатково зазначила, що слідчий суддя ОСОБА_6 проігнорувала її заяву про розгляд клопотання слідчого в режимі відеоконференціїї, та не зважаючи на погане самопочуття, її було доставлено до приміщення суду.

Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні проти задоволення заяви адвоката ОСОБА_5 заперечувала через її необґрунтованість та безпідставність, просила відмовити в її задоволенні.

Слідчий суддя ОСОБА_6 надала суду заяву про розгляд заяви адвоката ОСОБА_5 , за її відсутності, зазначивши, що будь-яких пояснень стосовно заяви останнього надати суду не бажає.

Захисник ОСОБА_7 надала суду заяву про відкладення розгляду заяви про відвід у зв`язку із зайнятістю в інший справі.

Захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , в судове засідання не з`явились, хоча про час, день та місце слухання справи були повідомлені належним чином.

Згідно з ч. 3 ст. 81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

При встановлених обставинах, з урахуванням заяви особи щодо якої заявлено відвід; думки підозрюваної ОСОБА_4 , яка не заперечує проти розгляду заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає можливим розгляд цього питання за відсутності вказаних осіб.

Слідчий суддя, ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх матеріалами справи, взявши до уваги думки слідчого, підозрюваної, приходить до такого.

Судом встановлено, що в провадження Жовтневого районного суду м. Запоріжжя на розгляд надійшло клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення СВ УСБУ в Запорізькій області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000068 від 16.03.2022 р. за підозрою ОСОБА_4 .

В порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України, та автоматичного розподілу кримінальних проваджень між суддями, 14 червня 2023 року в провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 передано зазначене клопотання.

15 червня 2023 року в судовому засіданні захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_6 .

В обґрунтування заяви зазначив, що суддя ОСОБА_6 є упередженою, зацікавленою, вільно та невірно трактує положення ст. 295-1 КПК України, раніше приймала участь у розгляді клопотань досудового слідства у цьому кримінальному провадженні. Використовує формальний підхід до розгляду клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування. Окрім того, при вирішенні питання при обранні запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 , допустила грубе порушення норм процесуального права, на що, в свою чергу, звернув увагу суд апеляційної інстанції

Вказані обставини, на переконання захисника підозрюваної, можуть ставити під сумнів неупередженість судді під час розгляду клопотань досудового слідства у даному провадженні відносно неї.

Згідно з ч. 2 ст. 80 КПК України відвід може бути заявлений особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сімї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Під сумнівними обставинами, які викликають сумнів у неупередженості судді мають розглядатися, як: суддя є двоюрідним чи троюрідним братом або сестрою, дядьком чи тіткою, племінником чи племінницею чи іншим родичем слідчого, прокурора, підозрюваного чи інших учасників процесу; у результатах судового розгляду зацікавлені родичі дружини чи чоловіка судді; суддя перебуває у дружніх чи неприязних стосунках з кимось із учасників процесу; суддя перебуває у матеріальній, службовій чи іншій залежності від кого із учасників процесу; суддя публічно або письмово наперед висловив свою думку щодо свого процесуального рішення по кримінальному провадженню.

Наведені заявником адвокатом ОСОБА_5 , підстави порушення питання щодо відводу слідчого судді ОСОБА_6 по розгляду клопотання слідчого, нормами КПК України не передбачені.

Як визначено в ст. 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Положення ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачає, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Також , слід звернути увагу заявника на те, що відповідно до п. 2.3.45 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді.

Оскільки перша справа в рамках одного кримінального провадження №0000068 від 16.03.2022 р. надійшла до слідчого судді ОСОБА_6 , то і подальші клопотання чи скарги по цьому ж кримінальному провадженню мають бути передані їй, як раніше визначеному слідчому судді.

З частини 3 ст. 35 КПК України вбачається, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, встановлених законом.

Отже, при визначенні слідчого судді для розгляду клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення СВ УСБУ в Запорізькій області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000068 від 16.03.2022 р. за підозрою ОСОБА_4 , не було порушено встановлений частиною третьою статті 35 КПК України порядок для його визначення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді справи презюмується, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».

Для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції питання безсторонності судді має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, Європейським судом визначено про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( «Фей проти Автрії» від 24 лютого 1993 року, пп.27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ( «Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, п.38).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. У зазначеному рішенні ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 р. № 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Якщо у заінтересованої особи по справі виникли сумніви щодо об`єктивності та не упередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Відмова судом в задоволенні клопотання сторони по справі або задоволення клопотання, заявленого стороною, входить до кола процесуальних дій судді головуючого по конкретній справі і не може слугувати підставою для відводу судді в сенсі статі 75 КПК України.

Враховуючи наведені норми кримінального процесуального права та підстави заявленого відводу, слідчий суддя приходить до висновку, що заява ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 , яка розглядає клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення СВ УСБУ в Запорізькій області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000068 від 16.03.2022 р. за підозрою ОСОБА_4 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 75, 81 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 , яка розглядає клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення СВ УСБУ в Запорізькій області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000068 від 16.03.2022 р. за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1