Провадження № 1-кп/752/1907/23
УХВАЛА

08 серпня 2023 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні об`єднане кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001565 від 20 липня 2022 року, № 0001838 від 04 серпня 2022 року, № 40000189 від 16 січня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

встановив:

Голосіївським районним судом м. Києва здійснюється судове провадження у вищевказаному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20 червня 2023 року обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів до 19 серпня 2023 року включно.

В судовому засіданні прокурор подала клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, мотивуючи тим, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що були підставою застосування запобіжного заходу, а саме обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальне правопорушення.

Захисник заперечила проти задоволення клопотання прокурора. Вказала, що ризики, зазначені прокурором у клопотанні, ґрунтуються на припущеннях. Обвинувачений має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, а тому для запобігання ризикам достатнім буде застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений підтримав захисника. Просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Потерпілі при вирішенні клопотання прокурора поклались на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою з наступних підстав.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За змістом ст. 199 КПК України суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Суд зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

За результатами вивчення матеріалів справи, пояснень учасників судового провадження, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінальних правопорушень.

Судом не розпочато з`ясування фактичних обставин кримінального провадження та перевірку їх доказами, не допитано всіх потерпілих та свідків, не досліджено письмові докази.

З огляду на характер та кількість інкримінованих обвинуваченому кримінальних правопорушень, дані про особу обвинуваченого, котрий не має постійного місця роботи, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення крадіжок, а також зважаючи на розмір покарання, що йому загрожує, суд вважає, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу, а саме обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Наявність у обвинуваченого постійного місця проживання та соціальних зв`язків не зменшує існування вказаних ризиків.

При цьому, застосування щодо ОСОБА_3 більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, на даній стадії судового провадження буде недостатнім для запобігання ризикам, не забезпечить дієвості кримінального провадження та виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в даному випадку виправдано наявністю справжніх інтересів суспільства, що не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини.

Зважаючи на обставини кримінальних правопорушень, дані про особу обвинуваченого, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави - 40 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян, який буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 331, 376 КПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою на 60 днів до 06 жовтня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_3 заставу - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить що становить 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк - Державна казначейська служба України в м. Києві; р/р № UA1012089; призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали… (назва суду), від … (дата ухвали), по справі № …, внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду та на підставі ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

утриматися від позапроцесуального спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

носити електронний засіб контролю.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків обвинуваченим, а також якщо обвинувачений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1