Справа № 754/8919/23
У Х В А Л А

Іменем України

07 липня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 розглянувши клопотання захисника ОСОБА_5 діючого інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора про відмову у проведенні одночасного допиту за матеріалами кримінального провадження № 0000023 від 09.02.2023,

ВСТАНОВИВ:

30.06.2023 до Деснянського районного суду м. Києва, в порядку ст.303 КПК України, надійшла захисника ОСОБА_5 , діючого інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , яка мотивована незгодою із прийнятим процесуальним рішення про відмову у проведенні одночасного допиту між підозрюваним та свідком ОСОБА_7 за матеріалами кримінального провадження №0000023 від 09.02.2023, за ознаками правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Так, 23.06.2023 прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 постановлено оскаржуване рішення, яке в той же день спрямовано на адресу адвоката ОСОБА_5 . Останній, вказану постанову вважає такою, що суперечить законодавству, так як за фабулою правопорушення викладенні обставини вимагання неправомірної вигоди, які фактично викривають провокацію злочину та вказують на фальсифікацію доказів з боку правоохоронних органів. Враховуючи, що виклад обставин правопорушення опирається на свідчення заявника ОСОБА_7 , з метою усунення протиріч захисник клопотав про проведення одночасного допиту із підозрюваним ОСОБА_6 . Прокурор, опираючись на сукупність здобутих доказів, не встановив підстав для проведення одночасного допиту.

Не погоджуючись із процесуальним рішенням, захисник просить скасувати постанову прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 від 23.06.2023 про відмову у задоволенні клопотання, та зобов`язати виконати дії, вказані у клопотанні.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , доводи скарги підтримав наполягав на її задоволенні, оскільки іншим шляхом усунути протиріччя між показами сторін не можливо.

Прокурор ОСОБА_3 не погоджуючись із обґрунтуванням доводів скарги, звернув увагу на вимоги ч.9 ст.224 КПК України, які закріплюють право слідчого та прокурора провести одночасний допит вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. Не виключаючи можливість проведення вказаної слідчої дії в майбутньому, вказав на недоцільність її проведення у теперішній час.

З`ясувавши правову позицію сторін, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача або прокурора серед іншого, які полягають у відмові в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій.

Таким чином, процесуальним законодавством встановлена можливість оскарження рішення прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій.

З наданих суду матеріалів вбачається, що 21.06.2023 адвокат ОСОБА_5 направив до Деснянської окружної прокуратури м. Києва клопотання про проведення одночасного допиту між підозрюваним ОСОБА_6 та свідком ОСОБА_7 .

У відповідності до ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання.

Постановою від 23.06.2023 прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , у задоволенні клопотання відмовлено через сукупність здобутих органом досудового розслідування доказів вини підозрюваного ОСОБА_6 .

Відповідно до ч.1 ст.224 КПК України, допит проводиться за місцем проведення досудового розслідування. Кожний свідок допитується окремо, без присутності інших свідків.

Частиною 9 цієї статті передбачено, що слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Аналогічні положення відображені і у ч.4 ст.38 КПК України щодо зобов`язань самого органу досудового розслідування, які вказують, що останній має застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З положень ст. 83 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

У свою чергу, слідчий, прокурор під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Вивченням змісту оскаржуваної постанови слідчим суддею встановлено, що прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у відповідності до вимог Закону із дотриманням процесуальних строків ухвалено рішення про недоцільність проведення одночасного допиту на даному етапі досудового розслідування. Враховуючи, що оцінка доказів на стадії досудового розслідування є дискреційними повноваженнями прокурора, як представника сторони обвинувачення; доцільність проведення слідчих дій з метою процесуального закріплення доказової бази, є похідним з огляду на сукупність матеріалів досудового розслідування, тому скарга є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

Одночасно, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до вимог ч.4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показами осіб, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Також, у відповідність до ст.ст. 314 та 315 КПК України, він матиме право звернутися в ході підготовчого засідання по кримінальному провадженню з клопотанням про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей та документів та інше.

Крім цього, відповідно до ч. 7 ст. 352 КПК України, на стадії судового розгляду можливий перехресний допит свідка, який проводиться після прямого допиту особи в судовому засідлані, а тому підозрюваний не буде позбавлений можливості поставити додаткові питання свідку ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 4 ст. 307 КПК України, слідчий суддя при розгляді скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може постановити ухвалу про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. 303-306 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги захисника ОСОБА_5 , діючого інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора про відмову у проведенні одночасного допиту із свідком ОСОБА_7 , за матеріалами кримінального провадження № 0000023 від 09.02.2023, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1