ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.01.2023 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

провівши відкрите підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні №0002445 від 14.07.2021 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, зареєстрованого та жителя цього АДРЕСА_1 , офіційно непрацевлаштованого, неодруженого, раніше неодноразово судимого:

- вироком Печерського районного суду міста Києва від 16.08.2011 за ч. 2 ст. 186 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки зі звільненням від його відбування з випробуванням з іспитовим строком тривалістю 2 роки на підставі ст. 75 КК України;

- вироком Оболонського районного суду міста Києва від 15.03.2013 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України та на підставі ст. 71 КК України за сукупністю вироків до остаточного покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки 1 місяць;

- вироком Оболонського районного суду міста Києва від 16.08.2017 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, зі змінами внесеними вироком Апеляційного суду міста Києва від 18.01.2018, до покарання у виді позбавлення волі на строк 1 рік 6 місяців,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурори ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачений ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

01.12.2021 до Оболонського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченнями ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 04.01.2023 судову справу №756/11922/22 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 4 ст. 185 КК України передано складу суду Оболонського районного суду міста Києва для вирішення питання про об`єднання з судовим провадженням №756/16319/21 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України в одне.

Водночас, 20.12.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 на строк 60 днів.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 вважала за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта стосовно ОСОБА_3 , перешкод для цього не вбачала, зазначила про відсутність підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, про відповідність обвинувального акта вимогам цього Кодексу та про дотримання правил територіальної підсудності при скеруванні до суду першої інстанції на розгляд. Крім того, прокурор не заперечувала проти об`єднання кримінальних проваджень в одне судове провадження.

Прокурор ОСОБА_5 підтримав подане ним клопотання, в той же час, з огляду на те, що вказане клопотання було адресовано слідчому судді Оболонського районного суду міста Києва, просив обрати запобіжний захід стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з визначенням розміру застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Обґрунтовуючи свою позицію, прокурор зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не перестали існувати, а застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Захисник ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, а також не заперечував проти об`єднання кримінальних проваджень в одне судове провадження. Щодо заявленого прокурором клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , то захисник заперечив проти його задоволення, оскільки, на його переконання, ризики у кримінальному провадженні є недоведеними та ґрунтуються на припущеннях, а тому просив обрати ОСОБА_3 запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Обвинувачений ОСОБА_3 не заперечував проти призначення судового розгляду, а також не заперечував проти об`єднання кримінальних проваджень стосовно нього в одне судове провадження. Щодо заявленого прокурором клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію захисника.

Представник потерпілого ДЧ «ЛПП Україна» АТ «ЛПП» - ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду кримінального провадження, у судове засідання не з`явився. При цьому, до суду надійшла заява від представника потерпілого, в якій останній просить проводити розгляд кримінального провадження за його відсутності, а тому, заслухавши позиції сторін про можливість проведення судового розгляду, суд прийняв рішення про проведення судового розгляду за відсутності представника потерпілого.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, суд вважає, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Згідно ст. 32 КПК України кримінальне провадження стосовно ОСОБА_3 підсудне Оболонському районному суду міста Києва.

Підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 цього Кодексу, немає.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 27 цього Кодексу судовий розгляд кримінального провадження слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.

Крім того, відповідно до ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження, у тому числі матеріали щодо кримінального проступку та щодо злочину, можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими ст. 217 цього Кодексу. У разі якщо на розгляд суду першої інстанції надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

Дослідивши матеріали кримінальних проваджень, враховуючи, що в провадженні суду є кримінальні провадження стосовно однієї особи, з метою повного, об`єктивного дослідження та вирішення вказаних кримінальних проваджень, суд вважає доцільним та необхідним об`єднати обвинувальні акти у кримінальному провадженнях №002445 від 14.07.2021 стосовно ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України (справа №756/16319/21) з обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0002249 від 05.10.2022 стосовно ОСОБА_3 за ч. 4 ст. 185 КК України (справа №756/11922/22).

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого, вік та стан його здоров`я, репутацію, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність у обвинуваченого судимостей та повідомлення про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до положень статей 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини з огляду на те, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованості ризиків у кримінальному провадженні, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також, враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 , покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винуватим, особу обвинуваченого, поведінку обвинуваченого, спрямовану на ухилення від явки до суду (котрий у зв`язку з його ухиленням протягом тривалого часу від явки до суду був оголошений судом у розшук), суд приходить до висновку, що обставини кримінального провадження свідчать про наявність високого ступеню ризиків, що обвинувачений може переховуватися від суду, чинити тиск на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню і таким чином негативно вплинути на хід судового розгляду та встановлення об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні, з огляду на що, враховуючи, що судовий розгляд ще не розпочато, вважає достатніми підстави для обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд враховує доводи сторони захисту щодо можливості обрання більш м`якого запобіжного заходу, проте вважає, що стороною захисту не доведено наявність підстав для цього, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому вважає, що у даному випадку такі доводи про неможливість обрання запобіжного заходу, не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у розумні строки, а також забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що неодноразово зазначав ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях по справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2001, «Рохліна проти Російської Федерації» від 07.04.2005, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, « ОСОБА_8 та інші проти України» від 17.01.2019.

Крім того, вивченням даних про особу обвинуваченого встановлено, що доказів того, що стан здоров`я останнього не допускає його тримання під вартою суду стороною захисту не надано, з огляду на це слід вважати, що таких перешкод не має.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про доцільність тримання обвинуваченого під вартою.

Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави, а також покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

При визначенні ОСОБА_3 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суд наряду з положеннями статей 182, 183, 315 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення у справах «W проти Швейцарії» від 26.01.1993, «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009, відповідно до яких розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи обставини кримінальних правопорушень, їх корисливий мотив, матеріальне становище ОСОБА_3 , суд вважає, що застава у розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 31, 177, 178, 182, 183, 194, 314, 315, 334, 395 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Судову справу №756/11922/22 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 4 ст. 185 КК України об`єднати з судовою справою №756/16319/21 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України в одне провадження, присвоївши об`єднаному кримінальному провадженню номер справи №756/16319/21.

Призначити судовий розгляд об`єднаного кримінального провадження (судова справа №756/16319/21) за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Оболонського районного суду міста Києва за участю учасників судового провадження на 06.01.2023 о 13:30.

Проводити судовий розгляд суддею одноособово.

Клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 04.03.2023 включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень, зобов`язавши ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, а також виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу суду, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

- повідомляти службову особу або орган, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками та представниками потерпілих у даному кримінальному провадженні в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

Банк отримувача ДКСУ, м.Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA1012089

Термін обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строку визначеного ч. 7 ст. 194 КПК України, а саме на строк не більше двох місяців з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у розмірі, визначеному даною ухвалою, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_3 та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення розміру застави, визначеного даною ухвалою, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в частині обрання запобіжного заходу протягом п`яти днів з моменту проголошення ухвали.

В іншій частину ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1