Справа №751/561/23
Провадження №1-кс/751/171/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 р. місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Чернігова клопотання слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000444 від 05.08.2021 за підозрою -

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженки м. Ніжина, Чернігівської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючої за адресою: АДРЕСА_2

у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.307 КК України

за участі сторін кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

слідча ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_6 ,

підозрювана ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

1. 18.01.2023 року слідча за погодженням з прокурором звернулася до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 на 60 діб з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор) Міністерство юстиції України із визначенням розміру застави у розмірі 45 (сорока п`яти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 117000 грн.

2. СУ ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове слідство в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № №0000444 від 05.08.2021 року за підозрою ОСОБА_4 у незаконному зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому організованою групою; у незаконному зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому повторно, вчиненому організованою групою; у незаконному зберіганні з метою збуту психотропної речовини, вчиненому повторно, вчиненому організованою групою.

3. Вказані обставини органом досудового слідства попередньо кваліфіковані за ч.3 ст.307 КК України.

4. Ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 29.09.2022 до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід - тримання під вартою, з визначенням розміру застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб, що становить 130 000 гривень.

5. Ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 22.11.2022 підозрюваній ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід - тримання під вартою, з визначенням розміру застави у 45 прожиткових мінімумів доходів для працездатних осіб, що становить 117 000 гривень.

6. Подане слідчою клопотання обґрунтовувалось неможливістю завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, якою продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 , складністю кримінального провадження.

Посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, необхідність забезпечення дієвості кримінального провадження та неможливість запобігти встановленим ризикам жодним із більш м`яких запобіжних заходів, слідча просила продовжити строк тримання підозрюваній ОСОБА_4 під вартою на 60 діб із визначенням розміру застави у розмірі 45 (сорок п`ять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить, тобто 117000 грн.

ІІ. Позиція сторін

7. Слідча та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити, з вище наведених підстав, зазначаючи на те, що встановлені раніше ризики не втратили свою актуальність та продовжують існувати.

8. Захисник та підозрювана заперечували щодо застосування запропонованого органом досудового слідства запобіжного заходу, вказуючи про можливість обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а також просили зменшити розмір попередньо обраної судом застави. Жодних доказів щодо зміни матеріального стану підозрюваної в розпорядження суду не надано.

ІІІ. Процедура

9. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий, прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

10. Згідно ч.1 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання та матеріали, якими обґрунтовується необхідність продовження строку тримання під вартою, погоджене з прокурором та у відповідності до ч.2 ст.184 КПК України надані підозрюваній ОСОБА_4 та її захиснику 16.01.2023 року.

11. Відповідно до ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

IV. Оцінка слідчого судді

12. 27.09.2022 року о 19 год. 09 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

10.01.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.307 КК України, а саме: у незаконному зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому організованою групою; у незаконному зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому повторно, вчиненому організованою групою; у незаконному зберіганні з метою збуту психотропної речовини, вчиненому повторно, вчиненому організованою групою.

13. Вирішуючи питання про продовження строку запобіжного заходу відповідно до вимоги ст.ст.199,194 КПК України слідчий суддя має з`ясувати наявність ряду обставин на які вказує у поданому клопотанні слідчий та прокурор:

13.1 Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Згідно повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 10.01.2023 року ОСОБА_4 підозрюється у незаконному зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому організованою групою; у незаконному зберіганні з метою збуту та незаконному збуті психотропної речовини, вчиненому повторно, вчиненому організованою групою; у незаконному зберіганні з метою збуту психотропної речовини, вчиненому повторно, вчиненому організованою групою, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.307 КК України.

Розумна підозра не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення, підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, зокрема, і матеріалами за результатами проведення НСРД.

Аналіз вище наведених обставин та відомостей переконливо свідчать про існування розумної підозри скоєння ОСОБА_4 кримінального правопорушення та на даному етапі досудового слідства є достатніми для застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, оскільки це є завданням наступних етапів кримінального процесу, досудового розслідування та розгляду кримінальної справи судом.

13.2 Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України

У поданому клопотанні слідча вказувала на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, вчинення інших кримінальних правопорушень чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваної, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Слідчий суддя приймає до уваги доводи слідчої про те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, санкція яких передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років позбавлення волі.

Крім того, слідчий суддя враховує обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема: стадію досудового розслідування, суть та характер кримінального правопорушення, його підвищену суспільну небезпечність, застосування заходів конспірації, вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, великий обсяг наркотичних засобів, репутацію підозрюваної та її процесуальну поведінку, офіційно не працевлаштованої та як наслідок відсутність постійного джерело прибутку, сімейний та майновий стан, вік та задовільний стан здоров`я, що об`єктивно вказує про високу ймовірність її переховування від органу досудового розслідування та суду, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Аргументи слідчого та прокурора про наявність ризику впливу на свідків є переконливими та заслуговують на увагу. Так, при встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду, на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні /ч.ч.1,2 ст.23, ст.ст.95,224 КПК України/.

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них /ч.4 ст.95 КПК України/.

За таких обставин, беручи до уваги обізнаність підозрюваного та процесуальну поведінку, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що на цьому етапі досудового розслідування підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій.

Наведені слідчою обставини у своїй сукупності дають підстави вважати наявними ризики передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Посилання сторони захисту на неспроможність родичами підозрюваної внести попередньо визначений судом розмір застави не є безумовною підставою для її зменшення.

13.3 Обставини, які перешкоджають закінченню досудового розслідування.

Слідчий суддя враховує об`єктивну неможливість закінчити досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000444 від 05.08.2021 року до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 22.11.2022 року, з огляду на обсяг проведення необхідних слідчих та процесуальних дій, в т.ч. отримати висновки призначених експертиз матеріалів, речовин та виробів, провести тимчасові доступи до речей та документів з метою вилучення інформації, яка перебуває у володінні АТ «ПУМБ», ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», АТ КБ «ПРИВАТ БАНК», результати яких під час судового розгляду можуть бути використані як докази винуватості підозрюваної ОСОБА_4 , а також інших учасників організованої групи, у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.307 КК України.

Окрім того, за наявності підстав, після отримання висновків судових експертиз матеріалів, речовин та виробів з них, необхідно повідомити ОСОБА_4 про зміну раніше повідомленої підозри та про нові підозри, прийняти за результатами досудового розслідування процесуальне рішення.

13.4 Межі строку досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 17.01.2023 року строк досудового розслідування кримінального провадження №0000444 від 05.08.2021 року продовжено до 27.02.2023 року.

13.5 Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

В п.62 у справі «Боротюк проти України» (Khayredinov v. Ukraine) Європейський Суд з прав людини вказав, що «у всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів».

Домашній арешт та тримання під вартою є ізоляційними запобіжними заходами, проте рівень ізоляції особи за ними суттєво відрізняється з огляду на умови, пов`язані з позбавленням (обмеженням) волі підозрюваного. У цьому контексті домашній арешт є менш жорсткою формою ізоляції підозрюваного та, зокрема, не запобігає можливості вільного спілкування підозрюваного як особисто, так і за допомогою засобів телекомунікації зі свідками та іншими підозрюваними.

Встановлені у своїй сукупності обставини свідчать про неможливість на даному етапі судового розгляду застосування до підозрюваної ОСОБА_4 таких запобіжних заходів як домашній арешт та особиста порука.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного (його роль, функцію), інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд звертає увагу на те, що усвідомлення підозрюваним можливості бути притягнутим до кримінальної відповідальності за дії, що пов`язані з обігом наркотичних речовин, нажаль, не стало стримуючим фактором для його подальшої протиправної поведінки.

Враховуючи вище наведені обставини та характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вважаю, що визначений розмір застави ухвалою слідчого судді від 29.09.2022 року в розмірі 45 прожиткових мінімумів для працездатних осіб необхідно залишити без змін, а в разі внесення застави залишити обов`язки покладені на підозрювану цією ж ухвалою.

14. За таких обставин слідчий суддя вважає, що слідчою доведено наявність обставин, передбачених ч.3 ст.199 КПК України, що виправдовують подальше тримання підозрюваної ОСОБА_4 під вартою, строком до 27.02.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.176-178,183,193-194,196-197,199,205 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000444 від 05.08.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_4 в Державній установі «Чернігівський слідчий ізолятор» до 27.02.2023 року включно.

Встановлений ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 22.11.2022 року альтернативний запобіжний захід у вигляді застави та покладені на підозрювану ОСОБА_4 за результатами внесення такої застави обов`язки продовжити до 27.02.2023 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1