Справа № 484/3211/17
Провадження № 1-кп/484/12/22
УХВАЛА

про призначення комісійної судово-медичної експертизи

04.11.2022 р. Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Первомайськ кримінальне провадження № 0001433 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

представника потерпілої ОСОБА_6

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:
В проваджені Первомайського міськрайонного суду знаходиться кримінальне провадження №0001433 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

09.09.2022 року прокурор заявив клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи із залученням лікарів хірургів мотивуючи наступним.

Під час судового розгляду до Київського обласного бюро судово-медичної експертизи назначено комісійну судово-медичну експертизу, внаслідок чого отримано висновок експертів за №5/К 05.02.2020 року.

В подальшому в ході судового розгляду після отримання висновку експертів за №5/К від 05.02.2020 та проведення їх допиту в режимі відеоконференції, а також допиту лікарів в судовому засіданні стороною, обвинувачення змінено обвинувальний акт з ч.2 ст.121 КК України на ч.1 ст.121 КК України.

На даний час в ході судового розгляду обвинувального акту в судовому засіданні досліджено висновок №180 експерта Первомайського МРВ СМЕ від 16.06.2017 та висновок №5/К експертів Київського обласного бюро судово-медичної експертизи, які між собою суперечать один одному щодо виникнення причинно-наслідкового зв`язку між спричиненим тілесним ушкодженням та настанням смерті потерпілого ОСОБА_8 , в зв`язку з чим у сторони обвинувачення виникає сумнів у його достовірності, оскільки висновок експерта №5/К від 05.02.2020 р. не встановлює від чиїх дій наступила смерть ОСОБА_8 .

В зв`язку з цим, вказане ставить під сумнів експертизу, та існують достатні підстави вважати висновки експертів необґрунтованими чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності, оскільки не з`ясовано від чиїх дій наступила смерть ОСОБА_8 .

В зв`язку з цим виникла необхідність у проведенні-комісійної судово-медичної експертизи.

Посилаючись на вимоги ст.ст. 22, 36, 242, 243, 332 КПК України прокурор просив призначити комісійну судово-медичну експертизу із залученням лікарів хірургів, на вирішення якої поставити наступні питання:

1) Які тілесні ушкодження отримав ОСОБА_8 в результаті подій 11.06.2017 р., їх механізм виникнення та ступінь тяжкості?

2) Яка причина смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 ?

3) Чи є прямий причинно-наслідковий зв`язок між тілесними ушкодженнями отриманими ОСОБА_8 та настанням його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .?

4) Чи пов`язана смерть ОСОБА_8 з некваліфікованим наданням чи ненаданням медичної допомоги в лікувальному закладі?

До проведення експертизи залучити експертів Державної спеціалізованої установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України», розташованої за адресою вул. Дорогожицька, 9 м.Київ, а також залучити лікарів хірургів з МОЗ КНП КОР «Київської обласної лікарні», розташованої за адресою пров. Несторівський,13/19, м.Київ.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити, пояснивши, що в поясненнях експерта існують розбіжності з фактичними обставинами справи, а саме експерт вказав , що смерть ОСОБА_8 настала у зв`язку із можливим видаленням наднирника, тоді як з матеріалів справи видно, що видалялася лише нирка.

На клопотання прокурора захисник ОСОБА_7 подав письмові заперечення в яких просив в задоволенні клопотання про призначення експертизи відмовити виходячи з наступного.

Так, прокурор не вірно вказав кількість судово-медичних висновків, які містяться у справі та їх хронологію з`явлення. Перший висновок зроблено Первомайським МРВ СМЕ від 16.06.2017 р., який містив в собі висновки, які не давали відповіді на усі питання, а також у ньому були невідповідності медичній документації потерпілого. У зв`язку з цим Головним бюро судово-медичної експертизи ДУ МОЗ України було зроблено висновок № 409/19, про який прокурор нічого не вказав у своєму клопотанні. Результатами цього висновку було те, що Головне бюро СМЕ МОЗ України підтвердило сумнів захисту у тому, що висновок Первомайського бюро СМЕ не відповідає картині та перебігу лікування потерпілого. У висновку написано: « Експерт не зазначив проявів фібринозно-гнійного плевриту та перитоніту, шунтування кровотоку в нирках, суперечать результатам гістологічного дослідження... Таким чином, стабільність стану здоров`я ОСОБА_9 на момент поступлення до лікувального закладу через дві години після травмування, усунення джерела кровотечі та її зупинка під час хірургічного оперативного втручання та ушивання травмованої кишки, при спроможності швів, передбачають можливість настання смерті від розвитку від інфекційно-токсичного шоку, який безпосередньо не пов`язаний з нанесенням тілесного ушкодження, а стався від некрозу значної ділянки тонкої кишки. При цьому між спричиненим тілесним ушкодженням та настанням смерті може не прослідковуватись прямий причинний зв`язок. Вирішення питання чи пов`язана смерть ОСОБА_8 з особливостями та якістю надання йому медичної допомоги в лікувальному закладі, відноситься до компетенції комісійної судово-медичної експертизи із залученням до складу експертної комісії лікарів хірургів».

У зв`язку з таким висновком Головного бюро СМЕ МОЗ України, судом було призначено ще одну судово-медичну експертизу, третю, вона була комплексна і проведена із залученням лікаря-хірурга. У висновку було чітко вказано про відсутність зв`язку між діями ОСОБА_10 та смертю ОСОБА_9 . Для уточнення висновків експертизи та причини смерті під час судового засідання було допитано лікаря-доповідача, який приймав участь у експертизі. Під час допиту він надав чіткі відповіді на усі питання сторони обвинувачення, суду та захисту. Відповіді були впевнені. Навіть намагання прокурора, під час допиту, заплутати експерта, не мали успіху. Експерт показав свою компетентність у цьому питанні. Усі лікар, що проводили експертизу, мають вищу категорію. Лікар-хірург має вчену ступінь професора та до кора медичних наук. Доповідач у справі, який був допитаний судом, також професор та доктор медичних наук. Жодних сумнівів у кваліфікації лікарів не має.

На підставі усіх цих доказів прокурор змінив правову кваліфікацію на ч. 1 ст.121 КК України. Свої сумніви прокурор ставить проти висновків експертів. При чому свої сумнів він нічим не обґрунтував у клопотанні. Прокурор стверджує, що у висновку не міститься пояснення від чого помер ОСОБА_9 . Але у висновку чітко про це вказано. Більш детально на це було надано відповідь експертом під час його допиту судом. Усі аргументи прокурора зводяться до його слів, що в нього є сумніви. Але необхідно прийняти факт та обставину, шо не завжди висновки експертів можуть задовольняти бажання прокурора. Необхідно бути професіоналом та сприймати фактичні обставини такими які вони є. Не потрібно сумніви використовувати як обставину для того, щоб затягувати розгляд справи. Адже бажання нової експертизи це затягування справи.

Окрім того, прокурор хоче провести експертизу з залученням лікаря хірурга. І викладає це таким чином, що складається враження, що лікар хірург не приймав участь у проведенні експертизи. Але, як мною було вище написано, лікар-хірург був залучений під час проведення експертизи. Повторне його залучення нічим не обґрунтовується.

Також прокурор просить призначити комплексну експертизу. Але комплексна експертиза - це експертиза із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). У даному випадку залучення до проведення експертизи лікаря хірурга не робить таку експертизу комплексною, адже сама експертиза по суті є у сфері медичних знань. У даному випадку залучення лікаря-хірурга може бути у рамках комісійного дослідження, про що і було написано у висновку Головного бюро СМЕ МОЗ України. Але комісійна експертиза вже була проведена, а комплексна не має під собою жодного юридичного підґрунтя.

Представник потерпілої ОСОБА_6 та потерпіла ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримали клопотання прокурора та його мотиви.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Суд, заслухавши думку обвинуваченого, його захисника, потерпілої та її представника дійшов до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до п.1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Також суд, вважає за необхідне зазначити, що для постановлення законного судового рішення необхідно, щоб зібрані в ході досудового і судового слідства докази були оцінені в сукупності, із точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності.

У ст. 84 КПК України визначено поняття доказів у кримінальній справі, якими є всякі фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність або відсутність суспільно-небезпечного діяння, винність особи, яка вчинила ці діяння, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці данні встановлюються: показаннями свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, висновком експерта, речовими доказами, протоколами слідчих і судових дій, протоколами з відповідними додатками, складеними уповноваженими органами за результатами оперативно-розшукових заходів, та іншими документами.

З огляду на викладене, висновок експерта є одним із джерел доказів у справі.

При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що згідно ст. 94 КПК України він не має наперед встановленої сили і переваги над іншими доказами, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Оцінка доказів по справі здійснюється судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного рішення по справі.

Відповідно до ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що висновок експерта №5К від 28.05.2022 року мотивований тим, що у потерпілого ОСОБА_8 підчас операції було видалено разом із ниркою і наднирник та у післяопераційний період у потерпілого розвинувся вазогенний шок, який найбільш ймовірно виник в наслідок гормональних порушень, пов`язаних з видаленням лівого наднирника та неможливістю повноцінного функціонування правого, однак в судовому засіданні підтвердження оперативного видалення лівого наднирника не отримано, що викликає обґрунтовані сумніви у правильності вказаного експертного висновку, в зв`язку з чим клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи необхідно задовольнити з ціллю усунення будь-яких сумнівів в наявних у суду доказах.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242, 332 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про призначення комісійної судово-медичної експертизи із залученням лікарів хірургів, задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні за 0001433 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України, комісійну судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Державної спеціалізованої установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України», розташованої за адресою вул. Дорогожицька, 9 м.Київ, а також залучити лікарів хірургів з МОЗ КНП КОР «Київської обласної лікарні», розташованої за адресою пров. Несторівський,13/19, м.Київ.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1) Які тілесні ушкодження отримав ОСОБА_8 , 1976 р.н. в результаті подій 11.06.2017 р., їх механізм виникнення та ступінь тяжкості?

2) Яка причина смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , 1976 р.н.?

3) Чи є прямий причинно-наслідковий зв`язок між тілесними ушкодженнями отриманими ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 та настанням його смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

4) Чи пов`язана смерть ОСОБА_8 , 1976 р.н. з некваліфікованим наданням чи ненаданням медичної допомоги в лікувальному закладі?

В розпорядження експертів надати: матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за 0001433 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КК України (справа №484/3211/17), медичну картку стаціонарно-хворого на ім`я ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 за №2732/585 та гістологічний матеріал від трупа ОСОБА_8 .

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384 і 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Копію ухвали надіслати для виконання до Державної спеціалізованої установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України» та МОЗ КНП КОР «Київської обласної лікарні»

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1