Справа № 456/769/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 21-з/811/41/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

судового засідання

30 листопада 2022 року у м.Львові.

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Львівського апеляційного суду в складі:

під головуванням судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні зауваження на журнал судового засідання

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 16.11.2022 року відмовлено ОСОБА_6 в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02 вересня 2022 року та апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02 вересня 2022 року повернуто особі, яка подала апеляційну скаргу.

25.11.2022 року ОСОБА_6 подав зауваження на журнал судового засідання від 16.11.2022 року та зазначає на неправильність вказаної в ньому інформації.

Враховуючи зміст та характер порушених питань, які не вимагають надання додаткових пояснень, суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути такі зауваження без участі особи, яка їх подала, та інших учасників судового провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Оскільки, учасники процесу в судове засідання 30.11.2022 року не з`явилися, фіксація за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, ознайомившись із журналом судового засідання від 16.11.2022 року та поданими на нього зауваженнями, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Однією із загальних засад кримінального провадження відповідно до п.20 ч.1 ст.7 КПК України є гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами.

Зміст та сутність цієї засади розкривається у ст.27 КПК України. Відповідно до ч.5 цієї статті, під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

При цьому, відповідно до пунктів 2, 3 ч.1 ст.103 КПК України, процесуальні дії під час кримінального провадження можуть фіксуватися як на носії інформації, на якому за допомогою технічних засобів зафіксовані процесуальні дії, так і у журналі судового засідання.

Згідно зі ст.108 КПК України під час судового засідання ведеться журнал судового засідання, в якому зазначаються такі відомості: найменування та склад суду; реквізити кримінального провадження та відомості щодо його учасників; дата і час початку та закінчення судового засідання; час, номер та найменування процесуальної дії, що проводиться під час судового засідання, а також передані суду під час процесуальної дії речі, документи, протоколи слідчих дій і додатки до них; ухвали, постановлені судом без виходу до нарадчої кімнати; інші відомості у випадках, передбачених цим Кодексом. Журнал судового засідання ведеться та підписується секретарем судового засідання.

З аналізу зазначених норм слідує висновок, що журнал судового засідання є документом, у якому зазначається лише суть процесуальної дії, адже реалізація такої засади кримінального провадження як гласність та відкритість проводиться не у спосіб ведення журналу судового засідання, а у спосіб фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Частиною 3 ст. 376 КПК України передбачено право учасників судового провадження ознайомитись з журналом судового засідання та подати на нього письмові зауваження.

Особи, які беруть участь у справі, мають право подати зауваження щодо неповноти чи неправильності технічного запису чи журналу судового засідання незалежно від того, чи мали такі неточності вплив на ухвалене судове рішення суду.

Поняття неповнота і неправильність є оцінними. Неповноту слід розглядати як відображення у технічному записі чи журналі не всього судового засідання, а з певними упущеннями або з неякісним записом певних фрагментів, які не дають можливості розібрати слова учасників процесу. Як неповноту можна розцінювати також відсутність у справі технічного запису чи журналу судового засідання. Неправильність - це будь-які інші недоліки технічного запису (непридатність його для прослуховування, помилкове приєднання до справи запису іншої справи тощо) чи журналу судового засідання (відсутність необхідних реквізитів, помилки у часі, невідповідність записам у журналі самій фонограмі, перекручення змісту усних ухвал суду тощо).

Зауваження належить подавати у вигляді письмової заяви із зазначенням, у чому саме полягає неповнота або неправильність технічного запису чи журналу судового засідання. Одночасно можуть бути подані пропозиції щодо усунення цієї неповноти чи неправильності.

Під час ознайомлення із змістом журналу судового засідання від 16.11.2022 року, судом апеляційної інстанції було встановлено, що він відповідає вимогам ст.108 КПК України, оскільки в ньому зазначено найменування суду, а саме: Лвівський апеляційний суд, зазначено найменування сторін, також вказано дата і час початку та закінчення судового засідання, час, номер та найменування процесуальної дії, що проводиться під час судового засідання. Даний журнал судового засідання оформлявся секретарем судового засідання ОСОБА_7 та підписаний нею особисто.

Суд звертає увагу на те, що Кримінально-процесуальним кодексом України не передбачено, що журнал судового засідання має містити в собі дослівно пряму мову сторін у судовому засіданні.

Так, в межах розгляду вказаної вище скарги здійснювалось як звуко-, так і відеофіксування судового засідання, внаслідок чого зазначені у журналі судового засідання процесуальні дії відтворюють суть цих процесуальних дій.

Одночасно, як вбачається з поданого зауваження на журнал судового засідання, ОСОБА_6 подав зауваження не з підстав неповноти чи неправильності, а з проханням про виправлення описки, що не передбачено в ході розгляду зауваження на журнал судового засідання.

Разом з тим, порядок виправлення описок передбачено ст.379 КПК України відповідно до якої суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Враховуючи те, що журнал судового засідання є не єдиним засобом фіксування судового засідання, наявний відеозапис судового засідання, в якому дослівно записано перебіг судового засідання, а також те, в що в журналі судового засідання не передбачено виправлення описок, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що підстав для прийняття зауважень до журналу судового засідання від 16.11.2022 року не має.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.107, 108, 376 КПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Зауваження ОСОБА_6 на журнал судового засідання від 16.11.2022 року у справі №456/769/22 залишити без задоволення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: