У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/4014/23

№ 1-кс/183/1422/23

10 квітня 2023 року м. Новомосковськ

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого-начальника відділення № 3 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджено прокурором-начальником Шевченківського відділу Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000850 від 28.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

встановив:

Слідчий звернувся з вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що 28.03.2023 до чергової частини ВПД №1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102», про те, що 28.03.2023 за місцем свого постійного мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Труп ОСОБА_5 без ознак насильницької смерті направлено до Чугуївського відділу КЗОЗ ХОБ СМЕ для проведення судово-медичної експертизи. У ході проведення судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_5 було отримано лікарське свідоцтво про смерть № НОМЕР_1 від 29.03.2023 відповідно до якого причиною смерті останнього є тупа травма тіла, перелом ребер, гематоракс.

29.03.2023 начальником відділення №3 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 в ході огляду місця події, проведеного за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено: мобільний телефон Redmi A1 IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , належний ОСОБА_6 , який добровільно видав працівникам поліції ОСОБА_6 , та пояснив, що на цьому телефоні маються фотозображення ОСОБА_5 з тілесними ушкодженнями, які отримав 14.03.2023.

29.03.2023 начальником відділення № 3 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_3 в ході огляду місця події, проведеного на відкритій ділянці місцевості за адресою: вул. Харківський шлях, 177, смт. Шевченкове, Куп`янського району, Харківської області, де було виявлено та вилучено: кофту флісову темно-зеленого кольору з рукавами чорного кольору; чорну зимову куртку «Black vinyl»; штани темного кольору з камуфляжним рисунком, спортивні; кросівки чоловічі чорного кольору «Nike» 45 розміру, які добровільно видав працівникам поліції ОСОБА_6 , та пояснив, що він знаходився в цих речах 14.03.2023 під час того, як наносив тілесні ушкодження ОСОБА_5 ..

29.03.2023 слідчим у кримінальному провадженні начальником відділення №3 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області було винесено постанову про визнання і приєднання речових доказів до справи, а саме вилучених у ході оглядів місця події від 29.03.2023 речей, а саме: мобільний телефон Redmi A1 IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 ; кофту флісову темно-зеленого кольору з рукавами чорного кольору; чорну зимову куртку «Black vinyl»; штани темного кольору з камуфляжним рисунком, спортивні; кросівки чоловічі чорного кольору «Nike» 45 розміру, визнано речовими доказами.

Відповідно до положення ст. 98 КПК України, вказана документація має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказана документація є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідає вимогам ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

З метою збереження вищевказаного речового доказу, відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, виникла необхідність у арешті документації.

В судове засідання прокурор не з`явився.

Неприбуття прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Постановою слідчого начальника відділення №3 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області від 29.03.2023 предмети, що вилучені в ході огляду місця події визнані речовими доказами у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР № 0000850 від 28.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121КК України.

Згідно ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Частиною 5 статті 38 КПК України передбачено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначались (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене в ході огляду місця події 12.03.2023 є тимчасово вилученим майном.

Так, згідно п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів, У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, встановлено достатньо об`єктивних даних які свідчать, що зазначені предмети, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на підставі п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України на них доцільно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Також, необхідність накладення арешту на вищевказані речі зумовлюється тим, що в подальшому буде забезпечено проведення ряду судових експертиз, які будуть відігравати суттєву роль для встановлення об`єктивної істини у вищевказаному кримінальному провадженні.

Слід звернути увагу на те, що не застосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі внаслідок того, що вилучене майно може бути спотворене чи взагалі знищеним.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 4 «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» встановлено:

- п. 4 - речові докази, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

На підставі викладеного та зважаючи на те, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, а завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Накласти арешт на вилучені предмети в ході проведення огляду 29.03.2023 року (кримінальне провадження № 0000850 від 28.03.2023) за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-мобільний телефон Redmi A1 IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 ;

-кофту флісову темно-зеленого кольору з рукавами чорного кольору;

-чорну зимову куртку «Black vinyl»;

-штани темного кольору з камуфляжним рисунком, спортивні;

-кросівки чоловічі чорного кольору «Nike» 45 розміру.

На ухвалу може бути подано апеляційна скарга безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1