У Х В А Л А

Справа № 285/1600/23

провадження № 1-кс/0285/260/23

10 березня 2023 року м. Звягель

Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ……………… ОСОБА_3 ,

підозрюваного …………. ОСОБА_4 ,

захисника……………….. ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

клопотання заступника начальника Слідчого відділу Звягельського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_6 ,

погоджене прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою? ?

відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, Донецької області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 та жителя АДРЕСА_2 , громадянина України, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальногоправопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, внесеногодо Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000301 від 09.03.2023 (далі - ЄРДР),

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий 10.03.2023 звернувся до суду з клопотанням, в якому просив застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Із клопотання слідує, що за невстановлених обставин ОСОБА_4 умисно, незаконно придбав у невстановленої особи психотропну речовину - амфетамін, яку отримав 09.03.2023 близько 12 год. поштовим відправленням "Нова Пошта" через поштомат №35440 по вул. Шевченка, 30 в м. Звягель Житомирської області та став її зберігати при собі з метою подальшого збуту.

Цього ж дня 09.03.2023, близько 12:10 год., ОСОБА_4 , перебуваючи по вул. Шевченка, 30 в м. Звягель Житомирської області, затриманий працівниками поліції, які виявили та вилучили при ньому в отриманій посилці прозорий зіп-пакет з порошкоподібною речовиною, яка відповідно до висновку експерта, являється психотропною речовиною - амфетамін, яку ОСОБА_4 умисно, незаконно придбав та зберігав з метою подальшого збуту.

По даному факту внесено відомості до ЄРДР.

09.03.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 10.03.2023 повідомлено йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Підставою для внесення клопотання стало те, що в діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, та встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 п.п.1,2,3 ст.177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, просила його задовольнити.

ОСОБА_4 та його захисник заперечили щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати більш м`який запобіжний захід, при цьому свою причетність до скоєння інкримінованого діяння підозрюваний не заперечив.

Вислухавши думки сторін захисту та обвинувачення, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків, перелік яких визначено ст.177 КПК України та не підлягає розширеному тлумаченню.

Стаття 183 КПК України передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Встановлено, що в провадженні досудового органу перебувають матеріали кримінального провадження №0000301 по факту незаконного придбання, зберігання з метою збуту наркотичних засобів та психотропних речовин.

09.03.2023 о 12:10 год. ОСОБА_4 було затримано за підозрою у вчиненні вказаного злочину, в порядку ст. 208 КПК України, та наступного дня 10.03.2023 йому повідомлено про підозру у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Копія клопотання та матеріалів на його обґрунтування відповідно до ч.2 ст.184 КПК України надані підозрюваному 10.03.2023 об 11 год.

Як свідчить практика Європейського Суду з прав людини, «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б могли переконати об`єктивного, неупередженого спостерігача у тому, що відповідна особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину. В своїх рішеннях у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства», «Мюррей проти Об`єднаного Королівства», Європейський суд зазначає, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Сукупність матеріалів судової справи, наданої суду стороною обвинувачення під час розгляду зазначеного клопотання, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, в якому ОСОБА_4 підозрюється, та застосування щодо нього запобіжного заходу.

Ні підозрюваним, ні його захисником не було наведено в судовому засіданні існування факторів, обставин чи моральних цінностей, які можуть свідчити про те, що він, перебуваючи на волі, не порушуватиме покладених на нього процесуальних обов`язків та не займатиметься злочинною діяльністю.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його не можливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вважаю, що на даному етапі розслідування лише такий запобіжний захід, як взяття під варту, зможе дієво запобігти ризикам, встановленим ст.177 КПК України, що виключає собою можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 іншого більш м`якого запобіжного заходу.

За таких обставин, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 ; особу підозрюваного, відсутність міцних соціальних зв`язків; вагомість наявних доказів, їх кількість; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; наявність достатніх даних вважати, що в його діях/поведінці існує ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній зареєстрований в іншій області, отже не має постійного місця проживання, суд вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 178, 183, 184 КПК України та надані докази доводять наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи викладені слідчим у клопотанні доводи про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан ОСОБА_4 , суд приходить до висновку про необхідність визначення йому застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (з 01.01.2023 - 2684 грн.), тобто 214720 грн., відповідною і достатньою у даному кримінальному провадженні для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст.194 КПК України. На думку слідчого судді, саме такий розмір застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Окрім цього, обираючи відносно підозрюваного запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне покласти на нього обов`язки, передбачені п.п.1-3 ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 183-184 КПК України, - слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, до 12:10 год. 08 травня 2023 включно.

Строк тримання під вартою обчислювати з 12 год. 10 хв. 09 березня 2023 року, тобто з моменту фактичного його затримання.

Одночасно визначити розмір застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України, 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена в будь-який момент як самимпідозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У разі внесення застави, ОСОБА_4 з-під варти звільнити та вважати, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави, і зобов`язати його протягом двох місяців прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Строк дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, визначити до 08 травня 2023 року включно.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Житомирського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?

Слідча суддя ОСОБА_1