Справа № 204/2284/23
Провадження № 1-кс/204/699/23

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року слідчий суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровської області майора юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0000199 від 22.08.2022 року, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 113 КК України,-

встановив:

До суду надійшло клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровської області майора юстиції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0000199 від 22.08.2022 року, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 113 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що Слідчим відділом Управління СБ України у Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000199 від 22.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 113 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи органів місцевого самоврядування Дніпропетровської області, разом з іншими невстановленими особами з числа мешканців Дніпропетровського регіону, вчинили дії спрямовані на пошкодження та руйнування об`єкту інфраструктури (військової частини), що призводить до зниження обороноздатності держави, шляхом ослаблення бойового стану особового складу ЗС України, в умовах воєнного стану. Відповідно до повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, голова Піщанського ОТГ Новомосковського району Дніпропетровській області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та депутат Дніпропетровської обласної ради від «СН» ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розробили та впроваджують схему особистого збагачення через підконтрольне товариство ТОВ «Комсіті» (), яке надає послуги з водопостачання та водовідведення на території Піщанської територіальної громади. З цією метою, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 дійшли згоди з командиром в/ч НОМЕР_1 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про консервації споруд діючої водонапірної станції військової частини та військового містечка, з подальшим приєднанням до мережі водопостачання й водовідведення ТОВ «Комсіті», за що організували надання в/ч НОМЕР_1 з бюджету ОТГ матеріальної допомоги у розмірі близько 1,2 млн. грн. При цьому, встановлено, що ОСОБА_6 надав алгоритм покрокових дій та пряму команду підконтрольним посадовим особам ТОВ «Комсіті», а саме при консервації діючої станції водопостачання в/ч НОМЕР_1 , таємно вивести з ладу її механізми та забруднити діючу свердловину для блокування її подальшого використання, що в свою чергу унеможливить відмову від послуг ТОВ «Комсіті» в майбутньому, та поставить службових осіб в/ч та військовослужбовців в залежність від депутата обласної ради та голови ОТГ. За наявною інформацією, нібито «очищена» вода, яку постачає ТОВ «Комсіті» населенню не відповідає встановленим нормам та вимогам, так як фактично поставляється не з очисної водозабірної станції, а з незаконно розроблених та приєднаних свердловин, які посадовці ТОВ «Комсіті» обладнали потужними електронасосами, та, отримуючи надприбуток й безоплатно використовуючи надра України, надають місцевим мешканцям під виглядом очищеної. При цьому, вода, що надходить населенню, не проходить будь якої стадії знезараження, відповідних досліджень фахівців санітарно епідеміологічних установ та видобувається в антисанітарних умовах зі свердловин, пробурених кустарним способом найманими особами без відповідних дозволів та досвіду, що створює передумови до можливих спалахів масових отруєнь серед військовослужбовців ЗСУ, поширення епідемій. При цьому, на території Черкаської ОТГ та Гвардійської ОТГ Новомосковського району Дніпропетровської області знаходились резервні свердловини, що забезпечували в минулому питною водою військові частини, що розташовані в смт. Черкаське й смт. Гвардійське. Однак, доступ до вказаних свердловин був зруйнований директором ТОВ «Комсіті» ОСОБА_8 та його підлеглими за вказівкою, отриманою від обласного депутата ОСОБА_6 , та за узгодженням з посадовими особами вищевказаних ОТГ та командиром військової частини. 14.02.2023 під час огляду місцевості лісного масиву поряд з розташуванням водонасосної станції (ВНС-7), яка перебуває у користуванні ТОВ «Комсіті», за адресою: Дніпропетровська область, Новомосковський район, смт. Гвардійське, вул. Сітьова, буд. 19, виявлено три підземні свердловини, з яких здійснюється транспортування води під землею в сторону водонасосної станції ВНС-7 без дозвільних документів та яка в подальшому змішується з водою готовою для постачання населенню, отриманою зазначеним підприємством від постачальника водних ресурсів. В ході огляду трьох підземних свердловин встановлено робочу систему із незаконного забору підземних вод, а також на глибині близько 10-11 метрів в кожній, виявлено та вилучено: водяний насос з написом «4 SAF»; водяний насос з написом «PEDROLLO AISI 316»; водяний насос з написом DONGYIN 4SDm819 (777152). Під час обшуку, ОСОБА_9 не зміг пояснити походження вилученої продукції та підстави зберігання за домашньою адресою. В цей же день, вказані вище водяні насоси визнано речовими доказами, оскільки є обґрунтовані підстави вважати, що вони можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Крім цього, на даний час існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту на зазначене в клопотанні майно призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження останнього, зокрема внаслідок повернення вищевказаного майна, будуть втрачені сліди злочину та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Крім цього, на даний час існують обставини, які підтверджують, що незастосування арешту на зазначене в клопотанні майно призведе до вжиття невстановленими в ході досудового розслідування особами заходів щодо зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування та відчуження останнього. На підставі викладеного вище, з урахуванням того, що вилучені в ході обшуку зазначені предмети, які в подальшому визнані речовими доказами, можуть бути здобуті шляхом вчинення кримінального правопорушення та містити інформацію, яка має значення для кримінального провадження, зокрема може бути використана як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та потребує детального вивчення і дослідження, яке можливо тільки під час проведення необхідних судових експертиз та інших слідчих (розшукових) дій, а також з метою запобігання можливості приховування зазначених речових доказів, слідчий звертається до суду з даним клопотанням про арешт майна та просить провести розгляд клопотання на підсаві ч. 2 ст. 172 КПК України.

Від слідчий надана заяв а, про розгляд клопотання без його участі.

Вважаю за можливе розглянути дане клопотання на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, без повідомлення власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення арешту майна.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів

Матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судовому засіданні встановлено, що постановою слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБУ у Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 14.02.2023 року, визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000199, наступне майно: водяний насос з написом «4 SAF»; водяний насос з написом «PEDROLLO AISI 316»; водяний насос з написом DONGYIN 4SDm819 ( НОМЕР_2 ), яке було вилучено під час огляду 14.02.2023 року.

Враховуючи зазначені підстави, згідно зі ст.98 КПК України, вказане майно є речовим доказом і має доказове значення для досудового розслідування.

Незастосування заходів забезпечення кримінального провадження, може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування та передачі іншим особам, власником вищезазначеного майна.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи органу досудового розслідування, щодо необхідності накладення арешту на вказане майно, у зв`язку з чим, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 36, 40, 110,131-132, 170-171,309 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБ України у Дніпропетровської області майора юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження № 0000199 від 22.08.2022 року, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 113 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене 14.02.2023 в ході огляду місцевості лісного масиву поряд з розташуванням водонасосної станції (ВНС-7), яка перебуває у користуванні ТОВ «Комсіті», за адресою: Дніпропетровська область, Новомосковський район, смт. Гвардійське, вул. Сітьова, буд. 19, а саме на: водяний насос з написом «4 SAF»; водяний насос з написом «PEDROLLO AISI 316»; водяний насос з написом DONGYIN 4SDm819 (777152), шляхом накладення заборони відчуження, користування та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1