Дата документу 23.02.2023Справа № 554/1632/23
Провадження № 1-кс/554/2574/2023
УХВАЛА

Іменем України

22 лютого 2023 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000531 від 22.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання слідчого про арешт майна, погоджене прокурором, у якому прохали накласти арешт на речі, вилучені в ході невідкладного огляду за адресою АДРЕСА_1 , а саме: ніж зі слідами РБК, змив РБК з тіла трупу та контроль до нього, змив РБК з ванної та контроль до нього, мобільний телефон «Samsung», з сім-картою НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , SN: НОМЕР_4 . Визначити місцем зберігання, після проведення необхідних досліджень, кімнату для зберігання речових доказів відділу Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області за адресою м. Полтава, вул. Сковороди, 2-Б.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримав, прохав його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю слідчого та/або прокурора, власника майна. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Встановлено, що у провадженні слідчого відділу Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000531 від 22.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 21.02.2023 року до Полтавського РУП надійшло повідомлення про те, що за місцем проживання за адресою АДРЕСА_1 виявлено тіло ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 без ознак життя. В ході огляду тіла ознак насильницької смерті не виявлено.

Відомості про вчинення злочину за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000531 від 22.02.2023, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

21.02.2023 в період часу з 22 год. 30 хв. по 23 год. 10 хв. проведений невідкладний огляд за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ході якого було виявлено та вилучено:1. ніж зі слідами РБК; 2. змив РБК з тіла трупу та контроль до нього; 3. змив РБК з ванної та контроль до нього; 4. мобільний телефон «Samsung», з сім-картою НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , SN: НОМЕР_4 .

Слідчий вказує, на даний час у кримінальному провадженні існує обґрунтована необхідність запобіганню можливості пошкодження, перетворення та відчуження майна, яке може бути реалізовано тільки шляхом накладення арешту на це майно.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Ст. 170 КПК України регулює підстави для арешту майна, та зазначає яке саме майно може бути арештовано.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна відповідно до п. п. 1, 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, серед іншого, є збереження речових доказів, конфіскації майна як виду покарання, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). Частина 3 статті 170 КПК України також передбачає, що у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально противоправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вилучені речі, оскільки вони виявлені безпосередньо органом досудового розслідування, щонайменше можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

При вирішені питання про арешт майна слідчий суддя також враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчий суддя вважає, що правовою підставою для арешту майна є як правова природа вказаних вилучених предметів, речей і їх відношення до матеріалів кримінального провадження так і сукупність об`єктивних даних та розумних підозр, які свідчать про те, що вилучені речі, предмети є доказом у кримінальному провадженні. На вказаному етапі досудового розслідування є всі законні підстави вважати, що вказане вилучене майно є необхідним для з`ясування всіх обставин у кримінальному провадженні. Зазначені матеріальні об`єкти будуть використані для доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України.

Потреби досудового розслідування на думку слідчого судді, виправдовують такий ступінь втручання у права власника майна, оскільки без застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження не можливо виконати завдання кримінального провадження в частині захисту прав та законних інтересів учасників провадження.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучений під час огляду ніж зі слідами РБК, мобільний телефон «Samsung», з сім-картою НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , SN: НОМЕР_4 відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки міг зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та може слугувати доказом обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на вказану річ з метою збереження речового доказу.

Згідно положень ч. 1 та 3 ст. 170 КПК України змив РБК з тіла трупу та контроль до нього, змив РБК з ванної та контроль до нього, хоч і були вилучені з дотримання вимог КПК України, проте їх не можна вважати майном, на яке може бути накладено арешт, а тому клопотання в цій частині задоволеним бути не може.

Керуючись ст. ст. 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт ніж зі слідами РБК, мобільний телефон «Samsung», з сім-картою НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 , SN: НОМЕР_4 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Визначити місцем зберігання камеру зберігання речових доказів СУ ГУНП в Полтавській області за адресою: м. Полтава, вул. Сковороди, 2-Б, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1