Справа № 185/9500/22
Провадження № 1-кс/185/1929/22
12 листопада 2022 року м.Павлоград
Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 , в присутності підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Вільне Кегичівського району, Харківської області, громадянин України, не одружений, з середньою освітою, стрілець військової частини НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий в силу ст.89 КК України,-
Підозра ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України повністю обґрунтована та підтверджується доказами зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження.
На думку прокурора, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки в сукупності всі зібрані фактичні дані про обставини злочину у кримінальному провадженні, та наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, свідчать про наявність ризиків, які передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
В порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 був затриманий 11.11.2022 о 07:30 год.
11.11.2022 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.
11.11.2022 о 14:01 годині ОСОБА_4 вручено копію клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При розгляді клопотання прокурор з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердив вищенаведене та наполягав на задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_4 частково оспорюючи обґрунтованість підозри та своєї провини у вчинені зазначеного кримінального правопорушення, просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави.
Його захисник висловив позицію, узгоджену зі своїм підзахисним, пояснив, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні батьків похилого віку, ризики є необгрунтованими, просив врахувати, що ОСОБА_4 є захисником Батьківщини.
Вивчивши клопотання та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, його захисника, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням доходжу такого висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час судового розгляду, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 щодо кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Також слідчий суддя приймає до уваги правову позицію, викладену в рішенні ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р., відповідно до якого «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Перевіряючи доводи клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК; виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).
Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.
На виконання вимог ст.ст.177-178 КПК України встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років. Враховуючи те, що ОСОБА_4 обізнаний про можливе покарання у вигляді позбавлення волі та те, що він вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 буде переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду.
Викладене підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховуватися від органу досудового розслідування або суду.
Також, підозрюваний ОСОБА_4 може фізично або психологічно незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, тим самим примусити змінити свої показання або взагалі відмовитись від них, щоб уникнути покарання, що свідчить про наявність ризику, визначеного п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні.
Підозрюваний ОСОБА_4 будучи професійним військовим перебуваючи на посаді стрільця в/ч НОМЕР_1 , має фізичну, психологічну підготовку, навички володіння вогнепальною зброєю та вибуховими речовинами та в умовах воєнного стану продовжувати злочинну діяльність та вчинювати інші кримінальні правопорушення усвідомлюючи невідворотність покарання, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - особа може вчинити інше кримінальне правопорушення, спрямоване на приховування вчиненого злочину.
Окремо слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я, вчинив кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння, під час несення військової служби.
На обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра підозрюваний не перебуває, хронічних захворювань не має.
Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 замаху на особливо тяжкий злочин, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання, а також даними про особу підозрюваного, а саме, що він скоїв умисний особливо тяжкий злочин, має свідоме бажання переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, і, перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення та сховатися від слідства і суду, таким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_4 .
Встановлені розглядом клопотання обставини та наявність ризиків, визначених ч.1 ст.177 КПК України, можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства, та перешкоджатимуть ефективному, повному, всебічному та неупередженому розслідуванню за участю підозрюваного.
Приймаючи зазначене рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч.2 ст. 183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відтак, доходжу висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_4 .
У відповідності до ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави не визначається.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту затримання - з 07 години 30 хвилин 11 листопада 2022 року.
Строк дії ухвали до 07 години 30 хвилин 09 січня 2023 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1