Справа № 203/269/23
Провадження № 1-кс/0203/1058/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2023 року Кіровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Петропавлівка Петропавлівського району Дніпропетровської області, громадянина України, який має вищу освіту, одруженого, має на утриманні малолітніх дітей: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , директора ТОВ «Променерго Дніпро», раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України, заявлене у рамках кримінального провадження № 0000224,

встановив:

16 лютого 2023 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 . Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 підозрюється в тому, що виконуючи будучи директором ТОВ «Променерго Дніпро» спільно за попередньою змовою з посадовою особою ДМП ВКГ «Дніпро Західний Донбас» здійснював розкрадання бюджетних коштів у особливо великих розмірах під час виконання договору від 16.01.2020 року № 1/20 про постачання електричної енергії, чим заподіяв збитки в розмірі 2 375 081 грн. 42 коп., шляхом укладання додаткових угод до договору про збільшення ціни електроенергії за відсутністю передбачених законодавством підстав та всупереч ринковим показникам, які визначають ціну електроенергії. У зв`язку з цим слідчий просить застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з альтернативою у вигляді застави в розмірі 829 прожиткових мінімумів для працездатної особи, зважаючи на розмір заподіяних збитків.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, вказував, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого корисливого кримінального правопорушення, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, що які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, здійснювати незаконний вплив на свідків, у зв`язку з чим просив обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з альтернативою у вигляді застави, розмір якої визначити з урахуванням розміру заподіяних збитків. Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання з наведених в ньому міркувань та просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечував, вказуючи недоведеність обґрунтованої підозри, оскільки зміна ціни продажу електричної енергії відбувалась на підставі додаткових угод, укладних відповідно до вимог чинного законодавства, правомірність та правильність визначення цін підтверджується висновком експерта № 5148/5149-22 від 12.09.22 р., натомість наданий слідчим висновок експерта не підтверджує розміру будь-яких збитків. Для прикладу посилався на договори, за якими в аналогічний період часу здійснювалась закупівля електричної енергії органами прокуратури. Також звертав увагу на неправильну кваліфікацію можливого кримінального правопорушення. Окремо, захисник вказував на порушення підслідності у кримінальному провадженні, яке на його думку підслідне детективам НАБУ. Додатково захисник посилався на недоведеність ризиків, якими слідчий та прокурор обґрунтовують своє клопотання, у зв`язку з тим, що підозрюваний не вчиняв жодних дій з метою ухилення від досудового розслідування, при цьому слідчому були надані всі документи, доступу до яких потребував орган досудового розслідування. Захисник звертав увагу на наявність на утриманні підозрюваного малолітніх дітей та вагітної дружини, його стан здоров`я. Захисник посилався на практику Європейського Суду з прав людини у справі «Істоміна проти України» та «Корбан проти України». Просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу.

Підозрюваний в судовому засіданні погоджувався з доводами свого захисника, пояснював, що в його діях відсутні будь-які порушення законодавства.

Дії, вчинені, на думку органу досудового розслідування, підозрюваним ОСОБА_5 кваліфіковано за ознаками ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України. Вищезазначене кримінальне правопорушення було зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000224 (а.с. а.с. 27 30).

Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000224 здійснюється слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області. Оскільки відділ розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області розташований у Центральному районі міста Дніпро, клопотання цього органу підлягають розгляду Кіровським районним судом міста Дніпропетровська.

Посилання захисника на порушення правил підслідності, визначених ст. 216 КПК України, наразі прийняті бути не можуть, оскільки наразі розмір можливої шкоди у кримінальному провадженні визначається на підставі повідомлень про підозру.

16 лютого 2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України (а.с. а.с. 120 144).

На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні злочину надано відповідні докази: копія наказу, яким підозрюваного було призначено керівником підприємства, копія статуту, яка дозволяє визначити коло обов`язків особи, копії договору № 1/20 від 16.01.2020 з додатковими угодами, копії протоколів допитів свідків, копію висновку експерта судово-економічної експертизи від 05.10.2022 (а.с. а.с. 37 118).

Вказані докази в їх сукупності (укладання договору в порядку публічних закупівель на умовах низької ціни, з метою усунення переваг конкурентів, з подальшим укладанням додаткових угод про зміну визначеної ціни електроенергії, за відсутності визначеним первісним договором підстав для збільшення ціни) об`єктивно свідчать про можливе вчинення кримінального правопорушення та можливу причетність до нього підозрюваного ОСОБА_5 , і є достатніми для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення. Посилання сторони захисту на досягнення сторонами договору вільної згоди на зміну ціни та твердження про вільне ціноутворення на ринку не можуть бути взяті до уваги, оскільки правовідносини між сторонами обумовлюються вимогами законодавства про публічні закупівлі, яке чітко визначає можливі умови такого перегляду з метою забезпечення суспільного контролю за такими закупівлями та неможливість надмірного витрачання публічних коштів. Також, при визначенні обґрунтованості підозри слід врахувати, що внаслідок порушення порядку перегляду ціни належне підозрюваному підприємство могло безпідставно одержати кошти, що прямо може свідчити про корисний умисел.

При вирішення розбіжностей між висновками експерта судово-економічної експертизи від 05.10.2022 та висновком експерта № 5148/5149-22 від 12.09.22 р. слід врахувати що наданий органом досудового розслідування експертний висновок обраховує різницю між цінами, за якими мала бути реалізовано електрична енергія згідно умов договору, та цінами за спірними додатковими угодами, а також вказує обсяг фактичного перерахування коштів. Натомість висновок експерта № 5148/5149-22 від 12.09.22 р. перевіряє вірність формування цін за договором № 1/20 та додатковими угодами до нього правилам та методології бухгалтерського обліку, загальним правилам вільного ціноутворення, без урахування вимог щодо публічних закупівель. Фактично ці висновки не є взаємовиключними, оскільки відповідають на різні запитання. Слід окремо зауважити, що факт можливого порушення порядку закупівель підтверджується висновком Управління моніторингу закупівель Департаменту фінансового контролю у сфері закупівель Державної аудиторської служби України від 08.09.2020 р. № 809 (а.с. а.с. 68 71).

Посилання сторони захисту на приклад закупівель електроенергії органами прокуратури не може бути взятий до уваги через неспівставний обсяг закупівель, який відрізняється в більш ніж 70 разів, що може прямо впливати на ціну в умовах конкурсного придбання у порядку визначеному для публічних закупівель.

При розгляді клопотання слідчого, слідчий суддя приймає до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого корисливого кримінального правопорушення, пов`язаного зі складанням завідомо неправдивих службових документів, який складається з декількох епізодів та є продовжуваним, виступає співвласником та керівником підприємства, що могли бути задіяне у вчиненні кримінального правопорушення, він має можливість переховуватись від суду та слідства, знищити, спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, що свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п. 1 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та про неможливість запобіганню вказаним ризикам, без застосування до підозрюваного відповідного запобіжного заходу.

Твердження захисника про недоведеність ризиків, якими прокурор обґрунтовують своє клопотання, не можуть бути враховані з огляду на те, що згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Тобто законодавчо передбачена необхідність встановити високий чи підвищений рівень вірогідності існування цих ризиків, а не потребу доводити реальний намір особи вчинити відповідні дії чи підготовку до їх вчинення. Посилання в цьому контексті на рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Корбан проти України» (заява № 26744/16) не є коректними, оскільки у цій справі Суд з урахуванням політичної складової справи здійснив переоцінку ризиків, здійснену національними судами, та дійшов висновку про безпідставність застосування запобіжного заходу до конкретної особи.

Надаючи оцінку ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з того, що характер та можливі обставини вчиненні кримінальних правопорушень, в яких підозрюється ОСОБА_5 , покарання, яке йому загрожує, в своїй сукупності можуть свідчити про ризик переховування від суду та слідства, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Заперечення захисника щодо нівелювання цього ризику попередньою поведінкою ОСОБА_5 , не можуть бути взяті до уваги, оскільки раніше він не мав статусу підозрюваного.

Враховуючи, що наразі не проведені всі необхідні слідчі та розшукові дії, є підстави вважати, що без застосування відповідного запобіжного заходу підозрюваний може спотворити докази у кримінальному провадженні, що свідчить про наявність ризику, вказаного п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому, сам по собі факт вилучення певних доказів органом досудового розслідування не виключає можливості створенні інших доказів та документів на їх спростування, зважаючи на те, що особа підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за участю посадових осіб державного підприємства, яке могло супроводжуватись складанням недостовірних документів, слід дійти висновку про наявність ризику незаконного впливу на іншого підозрюваного, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При визначенні можливих запобіжних заходів, слід врахувати, що особисте зобов`язання, домашній арешт та застава не зможуть запобігти зазначеним вище ризикам, враховуючи тяжкість та тривалість кримінального правопорушення, його багатоепізодний характер, належність підозрюваному підприємства, яке могло використовуватись з протиправною метою, а тому слід обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, врівноваживши його тяжкість альтернативою у вигляді застави. При цьому, відомості про стан здоров`я підозрюваного не свідчать про неможливість його перебування під вартою.

Враховуючи вищезазначене слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16 квітня 2023 року, зважаючи на строки досудового розслідування. Строк тримання під вартою слід обраховувати з моменту взяття підозрюваного під варту в залі суду.

Вирішуючи питання щодо встановлення застави, суд приймає до уваги, обставини кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , зокрема, підвищений ступінь суспільної небезпеки особливо тяжкого корисливого кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, інші відомості про нього та положення ст. 182 КПК України. Враховуючи розмір заподіяних збитків, які можуть становити 2 375 081 грн. 42 коп. і при цьому одночасно складати безпідставний дохід належного підозрюваному підприємства, що об`єктивно може вести до збільшення вартості належних підозрюваному корпоративних прав та, як наслідок, істотного поліпшення його майнового стану, слід дійти до висновку про наявність виключного випадку, що зумовлює необхідність визначити розмір застави, вище максимального розміру, визначеного п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України. При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує майновий стан підозрюваного, який відповідно до відкритих відомостей Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань є власником корпоративних прав ТОВ «Променерго Дніпро» в розмірі 1 млн. грн., яке за вартістю активів та обсягом реалізації товарів, робіт, послуг віднесено до середніх суб`єктів господарювання, що може свідчити про більшу вартість корпоративних прав порівняно з їх номінальним розміром. А отже, надана захисником довідка про розмір заробітної плати не може бути визначальним чинником для визначення майнового стану підозрюваного. У зв`язку з цим розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, слід встановити на рівні 800 прожиткових мінімумів, що складає 2 147 200 грн. 00 коп.

З цих мотивів, слідчий суддя не бачить суперечності у визначенні застави у вказаному розмірі з рішенням Європейського Суду з прав людини у справі «Істоміна проти України» (заява № 23312/15), оскільки в зазначеному рішенні Суд вказав не недопустимість визначення розміру застави з огляду лише на розмір заподіяних збитків і без врахування майнового стану підозрюваного, натомість у справи, що розглядається, застава визначена на підставі відомостей про майновий стан підозрюваного (у тому числі, і з урахуванням його можливого збільшення від кримінального правопорушення). Крім того, у справі «Істоміна проти України» застава була визначена в розмірі, що в 125 разів перевищувала максимальний розмір, натомість у справі, яка розглядається, визначена застава є більшою за максимальний розмір в 2,65 рази.

При цьому, у разі внесення застави на підозрюваного будуть покладені обов`язки передбачені ст.194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні № 0000224 та суду на кожний виклик; не відлучатися з міста Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду (окрім явки до них); утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у справі; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.177, 182, 189, 190 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань № 4» строком до 16 квітня 2023 року.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту взяття під варту в залі суду, а саме з 21 год. 12 хв. 17 лютого 2023 року по 16 квітня 2023 року.

Виконання ухвали доручити співробітникам відділу розслідувань особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Дніпропетровській області, прокурорам групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000224, слідчим слідчої групи у вказаному провадженні, чи за їх дорученням іншим уповноваженим співробітниками правоохоронних органів.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 2 147 200 (Два мільйони сто сорок сім тисяч двісті) гривень.

В разі внесення застави на підозрюваного будуть покладені обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні № 0000224 та суду на кожний виклик;

- не відлучатися з міста Дніпро без дозволу слідчого, прокурора або суду (крім явки до них);

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками по справі;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1