"04" січня 2023 р. Справа № 363/4323/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2023 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загально-кримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , поданого у рамках кримінального провадження №0000769, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець

с. Черевки, Яготинського р-ну, Київської обл.., громадянин України, українець, пенсіонер, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває,

ВСТАНОВИВ:

04 січня 2023 року слідчим суддею отримано вказане клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження №0000769 від 15 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 14 липня 2022 року, приблизно о 22:00, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в подвір`ї будинку АДРЕСА_3 , на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, під час сварки з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перебував за межами подвір`я, маючи злочинний умисел, направлений на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, здійснив постріл з гладкоствольної мисливської рушниці в бік потерпілого, чим заподіяв йому тілесні ушкодження у вигляді: вогнепального дробового поранення правої нижньої кінцівки: перелому дистального відділу великогомілкової та малогомілкової кісток, перелому тіла таранної кістки, вогнепальних ран по передній та задній поверхні правого гомілковостопного суглобу з наявністю численних сторонніх тіл правого гомілковостопного суглобу та ушкодженням а. Tibialis posterior. n. Suralis, що призвело до розвитку поширених дисциркуляторних та ішемічно-некротичних змін у губчастій кістці та скелетному м`язі, в останньому - з організацією та резорбцісю некротизованих м`язових волокон, та, як наслідком цього - до ампутації правої нижньої кінцівки на межі нижньої та середньої третини гомілки, що відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.

Підозрюваним у кримінальному провадженні є ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 , українець, громадянин України, який має вищу освіту, пенсіонер, уродженець села Черевки, Яготинського району, Київської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , на утриманні малолітніх дітей не маючий, на обліку лікарів нарколога та психіатра не перебуває, депутатом будь-якої ради не являється, раніше не судимий.

30 грудня 2022 року слідчим відділення розслідування злочинів загально-кримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України, яке було погоджене прокурором Вишгородської окружної прокуратури та з дотриманням вимог статті 278 КПК України, та 30 грудня 2022 року було вручено ОСОБА_4 .

Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється в заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_8 від 14.07.2022, протоколом огляду місця події від 14.07.2022, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 02.12.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_8 від 20.12.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_8 від 20.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.12.2022, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 15.07.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 від 20.12.2022, протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 від 20.12.2022, висновками судово-медичних експертиз № 516/Д від 23.12.2022 та № 523Д/516/Д від 23.12.2022.

В обґрунтування доводів щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, слідчим зазначено про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, а саме:

ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України, що відповідно до статті 12 КК України є тяжким злочином, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, тому підозрюваний, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує, у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, з метою уникнення покарання за вчинений ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду;

ризик того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого та на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки перебуваючи на свободі та володіючи інформацією про потерпілого та свідків, їх фактичне місце перебування, а також вирішальну роль їх показів у провадженні, може незаконно впливати на вказаних осіб, змушуючи їх із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.

Слідчий вважає за неможливе застосувати відносно ОСОБА_4 особисту поруку та особисте зобов`язання, оскільки вищевказані запобіжні заходи за своєю сутністю та характером не зможуть запобігти вищеперерахованим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У зв`язку із зазначеним у клопотанні, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, а саме до 28 лютого 2023 року включно та покласти на підозрюваного обов`язки: прибувати до слідчого ВРЗСС СВ Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області, прокурора Вишгородської окружної прокуратури, а також до Вишгородського районного суду Київської області за першою вимогою; цілодобово не залишати місце постійного проживання - АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просили суд клопотання задовольнити.

Сторона захисту - підозрюваний та його захисник заперечили проти застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, посилаючись на похилий вік підозрюваного та стан його здоров`я і його дружини, яку він доглядає, надавши медичні виписки з історій хвороб. Просили застосувати біль м`який вид запобіжного заходу, вказуючи на недоведеність наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, та про які зазначено у клопотанні, а також на необґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_4 .

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження та надані стороною захисту, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання слідчого з таких підстав.

У судовому засіданні встановлено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження №0000769 від 15 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого першою статті 121 КК України.

30 грудня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 121 КК України за що передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, які долучено до клопотання та досліджено у судовому засіданні.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від

30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого частиною першою статті 121 КК України, який відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Щодо доводів підозрюваного та його захисника про необґрунтованість підозри, кваліфікації дій підозрюваного слід зазначити, що вони підлягають встановленню та доведеності під час досудового розслідування та судового розгляду обвинувального акту, у разі направлення його до суду.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Відповідно до статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваного залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Щодо наявності ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини першої статті 177 КПК України слідчий суддя зазначає, що викладені обставини у своїй сукупності дають підстави для висновку, що ризик переховування підозрюваного від слідства та суду не є значним, а спілкування з потерпілим та свідками можливо обмежити судовим рішенням.

При застосуванні запобіжного заходу суд повинен обрати найбільш ефективний запобіжний захід, який будучи найменш суворим, одночасно запобігатиме настанню ризиків передбачених статтею 177 КПК України.

Таким чином, відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, при цьому він є пенсіонером, постійно проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , має позитивну характеристику за місцем фактичного проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, має незадовільний стан здоров`я, а також здійснює догляд за хворою дружиною, враховуючи конкретні обставини справи, суд вважає необхідним обрати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, а саме у нічний час, для надання йому можливості в денний час забезпечувати своє та його дружини життя, в тому числі звернення до медичних закладів, коли цілодобовий домашній арешт за вказаних умов може стати для нього занадто обтяжливим й меті кримінального провадження не відповідатиме.

При цьому слідчий суддя вважає, що застосувати більш м`який запобіжний захід не є можливим, з урахуванням тяжкості інкримінованих підозрюваному кримінального правопорушення, можливої міри покарання, яка йому загрожує, у разі визнання його винуватим.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного на даному етапі досудового розслідування не встановлено.

За викладених обставин клопотання слідчої підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 176-178, 183, 184, 193, 194, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого відділення розслідування злочинів загально-кримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період з 22:00 до 06:00 наступного дня, крім розумного фактичного часу необхідного для надання невідкладної медичної допомоги в закладах охорони здоров`я та в інших невідкладних випадках пов`язаних із рятуванням життя чи здоров`я в умовах воєнного стану, в межах строку досудового розслідування, а саме до 28 лютого 2023 року, включно.

На підставі статті 194 КПК України зобов`язати ОСОБА_4 :

прибувати до слідчого ВРЗСС СВ Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області, прокурора Вишгородської окружної прокуратури, а також до Вишгородського районного суду Київської області за першою вимогою;

не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

заборонити спілкування з потерпілим ОСОБА_8 , зі свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Зобов`язати уповноважений орган Національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що працівники Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло підозрюваного, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань. Також, якщо в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Строк дії ухвали до 28 лютого 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 6 січня 2023 року 10:00.

Слідчий суддя ОСОБА_1