печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000067, -

ВСТАНОВИВ:

20.10.2021 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 17.08.2021 у справі № 755/11371/20 на вилучене під час обшуку 07.07.2021 за адресою: м. Київ, вул. Олени Пчілки, 5, група приміщень 277, майно, а саме: грошові кошти в загальній сумі 12 576 000 грн., готівкові кошти в сумі 19 500 доларів США, злитки із металу жовтого кольору з написом «Argor Heraeus SA» у кількості 50 штук.

Обґрунтовуючи клопотання, адвокат зазначає, що арешт накладено необґрунтовано, на даний час відсутня будь-яка потреба в подальшому накладенні арешту на майно. Прокурор не просив у клопотанні про надання дозволу на проведення обшуку, а суд не дозволяв вилучати під час обшуку грошові кошти, коштовності, зокрема вироби із золота. Ухвала про обшук не містить інформації про ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ТОВ «Екіпа» як фігурантів кримінального провадження, вказані особи не причетні до можливих злочинів та не мали контрагентів з переліку тих підприємств та осіб, які вказані в ухвалі про обшук. Також адвокат ОСОБА_3 зазначає, що щодо вилучених під час обшуку грошових коштів, золотих злитків відсутні підстави вважати, що вони мають ознаки, передбачені ч. 2 ст. 167 КПК України, що підтверджується відсутністю відповідних відомостей в ЄРДР, клопотанні про надання дозволу на проведення обшуку та матеріалах кримінального провадження в цілому. Вилучені грошові кошти тривалий час до обшуку належали і належать ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , золото у банківських злитках належить особисто ОСОБА_4 і куплено за його заощадження, на підтвердження чого під час обшуку було надано відповідні документи, які долучені як додатки до протоколу обшуку від 07.07.2021. Незважаючи на те, що вилучене під час обшуку 07.07.2021 майно повинно було бути повернуто власникам, оскільки слідчий, прокурор впродовж 48 годин після його вилучення не звернулися до суду з клопотанням про арешт майна, Дніпровським районним судом м. Києва 17.08.2021 винесено ухвалу про накладення арешту. Звертаючись із клопотанням про арешт майна, прокурор не довів наявність обставин, визначених ст. 132 КПК України, зокрема правової підстави для арешту зазначеного майна, того, що потреби досудового розслідування виправдовують накладення арешту та завдяки накладеному арешту може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням. З огляду на вказане, просить задовольнити клопотання та скасувати накладений арешт.

Адвокат ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про місце, дату і час розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Прокурор, за клопотанням якого було накладено арешт на майно, ОСОБА_7 , в судове засідання не з`явився. Офіс Генерального прокурора про час, місце та дату судового засідання повідомлені завчасно та належним чином, жодних заяв щодо розгляду справи до слідчого судді не надходило.

Слідчий суддя, з урахуванням принципу диспозитивності, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, визнав за можливе здійснити розгляд справи за відсутності осіб, що не з`явилися, та дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Як вбачається із матеріалів, що надані в обґрунтування клопотання про скасування арешту майна, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000067, внесеному до ЄРДР 06.05.2020, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191 КК України.

17.08.2021 ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва у справі № 757/1137/20 задоволено клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Офісу Генерального прокурора, поновлено строк на подання клопотання про арешт майна на підставі ч. 1 ст. 117 КПК України та накладено арешт на майно, а саме: грошові кошти в загальній сумі 12 576 000 грн., готівкові кошти в сумі 19 500 доларів США, злитки із металу жовтого кольору з написом «Argor Heraeus SA» у кількості 50 штук.

Під час прийняття вказаного рішення слідчий суддя зазначив, що прокурором у клопотанні доведено наявність достатніх підстав вважати, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення та необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на підставі ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Тому слідчий суддя, з урахуванням мотивів клопотання про арешт майна та доданих до клопотання матеріалів, з метою забезпечення кримінального провадження та використання вказаного майна для доказу фактів та обставин, що встановлюються у даному кримінальному провадженні, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

Водночас у клопотанні про скасування арешту майна жодним чином не спростовано тих висновків, до яких дійшов слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва при постановленні ухвали про накладення арешту від 17.08.2021.

Щодо доводів адвоката з приводу того, що ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ТОВ «Екіпа» не є фігурантами кримінального провадження, то слід зазначити, що арешт майна, накладений у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті є формою забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні.

Також у своєму клопотанні адвокат посилається на законність набуття ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 майна, на яке накладено арешт, проте будь-яких доказів вказаних тверджень до матеріалів клопотання не подає.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (арешт з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Абзацом 2 ч. 10 ст. 170 КПК України визначено, що не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя звертає увагу, що досудове розслідування у вказаному провадженні триває, і з метою недопущення можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження означеного майна існує необхідність у подальшому застосуванні вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, з урахуванням мети накладення арешту - забезпечення збереження речових доказів, вважаю, що заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, а тому підстави для задоволення клопотання - відсутні.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1