Провадження № 1-кс/686/212/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Куражин Новоушицького району Хмельницької області, українця, громадянина України, із базовою середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, на утриманні малолітні та неповнолітні діти відсутні, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 , раніше судимого,

у кримінальному провадженні № 0003008, від 14 грудня 2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України,

встановив:

04.01.2023 р. старший слідчий слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області підполковник поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим прокурором Хмельницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України (крадіжка, вчинена в умовах воєнного стану) посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого у кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний та його захисник уцілому не заперечили проти задоволення клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , будучи раніше судимим за кримінальні правопорушення проти власності, на шлях виправлення не став та діючи повторно, вчинив новий умисний, корисливий злочин.

Так, 10.12.2022, близько 14.30 години, ОСОБА_6 , перебуваючи на даху будинку АДРЕСА_3 , помітив генератор та прийняв рішення про таємне викрадення чужого майна з метою власного збагачення.

Тоді ж, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій знаючи та розуміючи, що в країні діє воєнний стан, введений Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», передбачаючи та свідомо бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи з корисливих мотивів, повторно, умисно, таємно, викрав генератора марки «Full» моделі «FGL350LE», вартістю 25799,50 грн., який належить потерпілому ОСОБА_7 та утримуючи викрадене при собі, вийшов з будинку, в подальшому розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 заподіяв потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду на суму 25799,50 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

Окрім того, ОСОБА_6 , будучи раніше судимим за кримінальні правопорушення проти власності, на шлях виправлення не став та діючи повторно, з проникненням у приміщення вчинив новий умисний, корисливий злочин.

Так, 14.12.2022, близько 00 год. 11 хв., ОСОБА_6 , зайшов на територію ПрАТ «Завод «Нива», який розташований за адресою вул. Шухевича, 6, в м. Хмельницький, вирішив проникнути у приміщення КМ «Поділля» та вчинити крадіжку наявних у ньому грошових коштів .

Тоді ж, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій знаючи та розуміючи, що в країні діє воєнний стан, введений Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», передбачаючи та свідомо бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, по драбині виліз на дах приватного підприємства «КМ Поділля» підійшов до зачиненого метало-пластикового вікна, що по АДРЕСА_3 , після чого з силою штовхнув вікно від себе, зламавши його, таким чином проник через вказане вікно у середину підприємства, в подальшому підійшовши до вхідних дверей кабінету директора, який знаходиться на другому поверсі вказаного підприємства та які були замкненні на замок, за допомогою молотка, який взяв в приміщенні через яке потрапив до коридору, розбив скло у дверях та проник до кабінету, після чого, діючи з корисливих мотивів, повторно, умисно, таємно, переніс сейф до складу, який знаходиться в межах другого поверху підприємства, де за допомогою болгарки, яка знаходилася у вказаному складському приміщенні, відрізав задню частину сейфа звідки узяв грошові кошти у сумі 100 000 гривень та 1300 доларів США (відповідно до офіційного валютного курсу НБУ на 14.12.2022 1 долар США - 36,5686 грн. тобто в перерахунку 1300Х36,5686=47 539,18), які належать потерпілому ОСОБА_7 та утримуючи викрадене при собі, вийшов з приватного підприємства «КМ Поділля», в подальшому розпорядившись викраденими грошовими коштами на власний розсуд.

Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 , заподіяв потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 147 539,18 гривень.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у приміщення та у сховище, скоєного в умовах воєнного стану, ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

29 грудня 2022 року відповідно до ст. ст. 42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно в умовах воєнного стану.

Отже, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого в умовах воєнного стану, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

На підставі ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У силу ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні указаного злочину сторона обвинувачення підтверджується:

- протоколами прийняття заяв про вчинення кримінальних правопорушень від ОСОБА_7 від 20 грудня 2022 року та від ОСОБА_8 від 14 грудня 2022 року;

- протоколами огляду місця події від 14.12.2022 та 20.12.2022;

- протоколом допиту в якості потерпілого ОСОБА_7 від 15 грудня 2022 року;

- протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_9 від 16 грудня 2022 року;

- протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_10 від 22 грудня 2022 року;

- протоколом допиту в якості потерпілого ОСОБА_7 від 21 грудня 2022 року;

- копією квитанції з ломбарду;

- протоколом допиту в якості свідка ОСОБА_11 від 22 грудня 2022 року;

- протоколом пред`явлення для впізнання від 22 грудня 2022 року;

- повідомлення з ломбарду від 26 грудня 2022 року;

- протоколами слідчих експериментів за участю підозрюваного ОСОБА_6 від 29 грудня 2022 року;

- повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 від 29 грудня 2022 року;

Повідомлена ОСОБА_6 підозра відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання її винуватою, співставляючи можливі негативні для неї наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є вираженим.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Досліджуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, зокрема вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає такий ризик наявним, оскільки ОСОБА_12 раніше судимий за вчинення злочинів аналогічного характеру.

При обранні запобіжного заходу в слідчий суддя зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений.

Аналізуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя враховує відсутність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків, його соціальний та сімейний стан, зокрема те, що він неодружений, не має на утриманні будь-яких осіб, раніше судимий за вчинення злочину проти власності та приходить до переконання про дієвість застосування ініційованого запобіжного заходу.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано причетний до вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що містить підвищену суспільну небезпечність.

Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.

Оцінюючи ступінь усіх встановлених ризиків у сукупності з урахуванням тяжкості покарання за вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, розміру шкоди причетності ОСОБА_6 до її заподіяння, слідчий суддя, зважуючи пропорційно потреби досудового розслідування, необхідність досягнення мети кримінального провадження за викладених обставин приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_6 такого запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків.

Отже, саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі зможе забезпечувати належну процесуальну поведінку підозрюваного під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Підстав для встановлення у межах ініційовано запобіжного заходу заборони покидати підозрюваним місце проживання у певний час доби, з огляну на зазначені обставини слідчий суддя не вбачає.

Особисте зобов`язання в світлі конкретних обставин цього кримінального провадження не є спроможними забезпечити виконання завдань кримінального провадження і нівелювати його ризики в силу відсутності достатніх для цієї стадії кримінального провадження стримуючих приписів.

Отже, застосування домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання підозрюваним за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити його належну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків під контролем правоохоронного органу.

Строк дії запобіжного заходу ОСОБА_6 слід встановити у межах строку досудового розслідування, який його не перевищить.

Крім того, слідчий суддя вважає необхідним покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 181, 196 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово із зобов`язанням ОСОБА_6 прибувати за кожною вимогою до суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора за кожною вимогою;

- не відлучатися із м.Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

Ухвала діє по 28 лютого 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя