Справа № 953/2031/23
н/п 1-кс/953/2137/23
УХВАЛА
"21" березня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
Прокурор до судового засідання не з`явився, подав заяву, в якій клопотання підтримав, просив розглянути за своєї відсутності.
Власники майна за клопотанням прокурора в поряду ч.2 ст.172 КПК України до судового засідання не викликались.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, висновує:
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
Вказане прокурором може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
З урахуванням положень п.5, п.6 ч.2 ст. 173 КПК України, зважаючи на розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для третіх осіб, слідчий суддя вважає на необхідне накласти арешт без позбавлення власників права користування майном, шляхом заборони укладення угод стосовно арештованого майна, його відчуження, реєстрації та перереєстрації.
У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття до судового засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. ст.107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на квартири будинку АДРЕСА_1 : АДРЕСА_2 (загальною площею 48,1 кв.м) належну ОСОБА_4 ; АДРЕСА_3 (загальною площею 27,2 кв.м) належну ОСОБА_5 ; АДРЕСА_4 (загальною площею 39,6 кв.м) належну ОСОБА_6 ; АДРЕСА_5 (загальною площею 39,5 кв.м) належну ОСОБА_7 ; АДРЕСА_6 (загальною площею 27,5 кв.м.) належну ОСОБА_8 ; АДРЕСА_7 (загальною площею 50,3 кв.м) належну ОСОБА_9 без позбавлення власників права користування майном, шляхом заборони укладення угод, відчуження, реєстрації та перереєстрації вказаного майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1