Справа№ 693/416/21
Провадження № 1-кс/693/199/22
У Х В А Л А

13.12.2022 Суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши заяву ОСОБА_3 , обвинуваченого у кримінальній справі, який обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України, про відвід судді Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_4 від участі в розгляді кримінального провадження,

за участю:

прокурор ОСОБА_5

адвокат ОСОБА_6

У С Т А Н О В И В :

В провадженні судді Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_4 знаходиться кримінальна справа по обвинуваченню ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України.

Після проведення судового засідання 17.11.2022 року від обвинуваченого 08.12.2022 року надійшла заява про відвід судді.

Частиною 1 ст. 81 КПК України встановлено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду вказаної заяви визначену суддю Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 .

За приписами ч. 3 ст. 81 КПК України при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Суддя ОСОБА_4 та учасники кримінального провадження належним чином повідомлені про дату та час розгляду зави про відвід.

В судовому засіданні адвокат обвинуваченого ОСОБА_6 підтримав заявлений відвід та пояснив, що в судовому засіданні 17.11.2022 року суддя ОСОБА_4 під час технічної перерви сварився на обвинуваченого та погрожував йому, пояснюючи, що обвинувачений пожалкує про свою позицію у справі.

На запитання судді пояснив, що із журналом судового засідання не знайомився та, відповідно, зауважень до нього не подавав. В той день, коли з його слів виник конфлікт із суддею, відвід на заявляв. Із заявою про надання копії диску із записом судового засідання звернувся 08.12.2022 року, але відповідний судовий збір сплатив сьогодні, тобто 13.12.2022 року.

Просив відкласти розгляд зави про відвід, оскільки вона на теперішній час недостатньо обґрунтована. Вказане клопотання залишено без задоволення.

Також адвокат в усній формі заявив про відвід судді ОСОБА_1 , оскільки суддя відмовилась відкладати розгляд заяви про відвід.

Проте, оскільки відвід судді, який розглядає відвід, нормами діючого КПК України не передбачений, це роз`яснено заявнику та вказана заява залишена без розгляду.

В судовому засіданні прокурор просив залишити заяву про відвід без задоволення.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Статтею 80 КПК України визначено, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід подаються одразу після встановлення підстав такого відводу. Відвід повинен бути вмотивований.

Проте, як зазначено в заяві та підтверджено під час розгляду, після події, яка, зі слів адвоката, стала підставою для відводу, судове засідання продовжилось. Із заявою про відвід, яка написана саме адвокатом, обвинувачений звернувся майже через місяць після такої події. При цьому, із журналом судового засідання не ознайомлювався, із належним чином оформленою заявою про надання копії диску звернувся в день розгляду заяви. Таку поведінку адвоката суд розцінює як намір затягнути розгляд заяви.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості необхідно керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, заява N33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII) зазначив, що особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Суд вважає, що заявником не доведено обставин, які свідчать про упередженість або певну зацікавленість судді у наслідках розгляду цієї справи, і тому не є підставою для задоволення заяви про відвід.

Одночасно слід підкреслити, що не можуть бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки посилання на існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу. Те, що на час розгляду заяви адвокат не ознайомився ані із журналом судового сідання, ані із відеозаписом, хоча для цього було достатньо часу, на думку суду підтверджує необґрунтованість заяви про відвід судді.

Крім того, в судовому засіданні встановлено та підтверджено адвокатом, що суддею ОСОБА_4 розглядаються дві справи, обвинуваченим в яких є ОСОБА_3 , але в іншій справі ОСОБА_3 із заявою про відвід судді не звертався, що ставить під сумнів довід, викладений у заяві, про неприязні відносини, які склались між ним та суддею.

На підставі викладеного, керуючись статтями 75, 80, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 , який обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України, про відвід судді Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_4 від участі в розгляді кримінального провадження залишити без задоволення.

Повний текст ухвали складений 13 грудня 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя ОСОБА_1