УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого ВРЗЗС слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Фастів, Київської області, громадянина України, із середньою освітою,неодруженого, непрацюючого, утриманців не має, зареєстрованого за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , раніше несудимого,

у кримінальному провадженні №0003054,

ВСТАНОВИВ:

21.12.2022 року старший слідчий ВРЗЗС слідчого відділу Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим прокурором окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307, (незаконний збут особливо небезпечних наркотичних засобів), посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор подане клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний і його захисник заперечили щодо задоволення клопотання.

Просять застосувати відносно ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_6 причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує, проте стверджує, що зрозумів чим займається лише після отримання координат із пакунком.

ОСОБА_6 стверджує, що приїхав у м.Хмельницький на роботу, яку знайшов у телеграм-каналі, не знаючи конкретно, яку роботу має виконувати, якою має бути винагорода.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

19.12.2022 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0003054, зареєстроване кримінальне провадження з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 307 КК України.

20.12.2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме про те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, порушуючи правовий режим обігу психотропних речовин в Україні, а саме вимоги ст. ст. 2, 7, 12, 25, 27, Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», 19.12.2022 року у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці умисно, незаконно, з метою збуту, придбав, чотири поліетиленових згортки, які запаковані ізолюючою стрічкою червоного кольору, у яких знаходилась психотропна речовина - амфетамін обіг якої обмежено, загальною масою 2,07872 г., які мав на меті збути шляхом розкладання «закладок» та які продовжив умисно, незаконно, з метою збуту, зберігати до 20 год. 14 хв. 19.12.2022.

Так, 19 грудня 2022 року в період часу з 20 год. 14 хв. по 20 год. 34 хв. по вул. Західно-Окружна, неподалік будинку 5/2, в місті Хмельницькому, Хмельницької області в ході проведення огляду місця події за участі

ОСОБА_6 працівниками поліції виявлено та вилучено чотири поліетиленових згортки, які запаковані ізолюючою стрічкою червоного кольору, у яких знаходилась психотропна речовина - амфетамін, загальною масою 2,07872 г., обіг якої згідно Списку № 2 Таблиці № 2 Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого Постановою КМУ № 770 від 6 травня 2000 року обмежено та розмір якої відповідно Таблиці 2 невеликих, великих та особливо великих розмірів психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу, затвердженої Наказом МОЗ України № 188 від 1 серпня 2000 року відноситься до великих розмірів.

Своїми умисними діями, які виразилися в незаконному придбанні та зберіганні з метою збуту, психотропних речовин у великих розмірах, ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачений ч. 2 ст. 307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 , у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення (злочину), підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження:

- протоколом затримання ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_2 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України;

- повідомленням про підозру ОСОБА_6 , у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України;

- протоколом допиту ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 19.12.2022 року;

- протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_6 , від 19.12.2022 року;

- протоколом огляду місця події за участі підозрюваного ОСОБА_6 , від 19.12.2022 року;

- протоколом огляду місця події за участі підозрюваного ОСОБА_6 , від 19.12.2022 року;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який був понятим в ході затримання громадянина ОСОБА_6 , в порядку ст. 208 КПК України;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який був понятим в ході затримання громадянина ОСОБА_10 , в порядку ст. 208 КПК України;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , працівника УПП в Хмельницькій області ДПП;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ,;

- висновком експерта № СЕ-19/123-22/10912-НЗПРАП від 20.12.2022 року згідно якого речовина являється психотропною речовиною - амфетамін загальною масою 2,07872 г.

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0003054 урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_13 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання є достатньою для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Згідно зі статтею 12 КПК під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Отже, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання її винуватою, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, може вчиняти дії, спрямовані на ухилення та переховування від органу досудового розслідування та суду.

При цьому наявність близьких родичів та дитини не можуть слугувати беззаперечною обставиною, яка у будь-якому випадку стримає підозрювану від прояву такого ризику.

А тому слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує .

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні. Зокрема відома особа закупника, яка в ході проведення оперативно-розшукових заходів та негласних слідчих розшукових дій здійснювала придбання наркотичних засобів та психотропних речовин у ОСОБА_6 .

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує, у тому числі не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

А тому твердження захисника про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.

Щодо ризику вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що підозрюваний не зважаючи на наявність за його словами до теперішнього часу правомірного джерела доходу від роботи кухарем, підозрюється у причетності до зберігання з метою збуту заборонених в обігу речовин.

А тому ризик вчинення аналогічного кримінального правопорушення та продовження зайняття злочинною діяльністю слідчий суддя вважає доведеним.

Отже, ОСОБА_6 може їх здобувати аналогічні заборонені речовини та збувати їх.

А тому існує ризик незаконного зберігання ОСОБА_6 наркотичних засобів як без мети збуту, так і з його метою за винагороду.

За приписами ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

В судовому засіданні підозрюваний повідомив про обставини придбання наркотичного засобу та зазначив, що йому був наляканий усвідомленням діяльності, на яку погодився як на роботу. .

Разом із цим, слідчий суддя так твердження підозрюваного відхиляє у якості відсутності причетності до вчинення кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_6 мав можливість відмовитись від протиправної діяльності та не зберігати для мети збуту наркотичні засоби.

Не оцінюючи надані докази причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення доказів за стандартом переконання «поза розумним сумнівом» щодо винуватості ОСОБА_6 , слідчий суддя при обранні запобіжного заходу враховує всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, соціальні зв`язки ОСОБА_6 , його вік, майновий та сімейний стан, наявність постійного місця проживання, а також те, що останній раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.

Із наведеного слідує, що підозрюваний має соціальні зв`язки, проте вони обмежуються родинними стосунками із матір`ю та сестрою, які перебувають за кордоном та не вплинули на можливість причетності ОСОБА_6 до тяжкого злочину.

За таких обставин, аргументи захисника про те, що ОСОБА_6 , має соціальні зв`язки, які дозволяють стверджувати про те, що вони будуть для нього стримуючим приписом від ризиків, зокрема переховування, вчинення іншого, аналогічного кримінального правопорушення, за встановлених обставин, слідчий суддя відхиляє.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

За приписами п.4 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

При цьому альтернативні, більш м`які запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання за встановлених обставин, не будуть дієвими, щоб запобігти зазначеним ризикам у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2481 грн.) 99240 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому, визначаючи такий розмір застави,слідчий суддя враховує як і загальний соціально-економічний стан країни у зв`язку із війною проти росії, проте обґрунтовано причетний до вчинення кримінального правопорушення, яке має високу суспільну небезпечність.

У клопотанні відсутнє обґрунтування стороною обвинувачення розміру застави, зокрема у розмірів 80 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян.

З урахуванням наведених обставин, саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваного, водночас у разі її сплати стане достатнім стримуючим приписом від порушення покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Строк запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування, з моменту затримання.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 16 лютого 2023 року.

Визначити заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 99240 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Фастова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;

- утриматись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі наявності);

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Ухвала діє по 16 лютого 2023 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя