ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3519/23
провадження № 1-кс/753/787/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції № 1 Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 4 березня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000955, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 23.06.2020 р. Дарницьким районним судом м. Києва за частиною першою статті 309 КК України до штрафу в сумі 850 грн

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України

ВСТАНОВИВ:

6 березня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання клопотання заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції № 1 Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 4 березня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000955, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 6 березня 2023 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000955 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.03.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , 04.03.2023 перебуваючи за адресою: вул. Срібнокільська, 14-а в м. Київ, побачив автомобіль марки «Honda Jazz», д.н.з НОМЕР_1 , де в нього повторно винив злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, шляхом проникнення до указаного автомобіля, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у сховище, ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, продовжуючи знаходитися за вказаною адресою, у період часу з 05 год. 10 хв. по 05 год. 30 хв., підійшов де автомобіля марки ««Honda Jazz», д.н.з НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_7 , переконавшись та вважаючи, що за його діями ніхто не спостерігає, за допомогою заздалегідь підготовленого предмету, а саме керамічними залишками ізолятору свічки запалювання, розбив заднє скло дверей багажного відділення та проник до салону автомобіля, звідки таємно викрав сумку для ноутбука темно-сірого кольору марки «Lenovo», вартістю 1000 грн., в якій знаходилися іонізатор (очищувач) повітря марки «Zepter International» сірого кольору вартістю 312 Євро, що згідно курсу валют, встановленому НБУ на 04.03.2023 становить 12 636 грн., окуляри для роботи антиблікові з оправою чорно-золотистого кольору марки «Sunderson», які знаходилися в футлярі синього кольору марки «Люксоптика» вартістю 14000 грн., щоденник жовто-блакитного кольору, пакет з лікарськими препаратами для роботи, кулькові ручки, які матеріальної цінності не становлять, сумку дорожню світло-зеленого кольору з ручками бежевого кольору вартістю 1000 грн., в якій знаходилися рідина для миття скла, лікарські рукавички, та дрібні побутові речі, які матеріальної цінності не становлять, а всього на загальну суму 28 636 грн.

Після чого, ОСОБА_5 , з місця вчинення злочину зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 28 636 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється в тому, що він своїми умисними діями вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану, тобто вчинив злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілого, вчинити інше правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, враховуючи те, що на даний час в України введено воєнний стан, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, вказав, що підозрюваний раніше судимий 23 червня 2020 року за частиною першою статті 309 КК України до штрафу у розмірі 850 грн, та ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 січня 2021 року покарання у виді штрафу змінено на громадські роботи.

Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризиком того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має належних засобів для існування, міцних соціальних зв`язків та вчинив злочин у сфері злочинів проти власності. Також просив врахувати, що у провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження, де ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні аналогічного кримінального правопорушення по 23 епізодам крадіжки. Також просив слідчого суддю врахувати, що підозрюваний знову вчинив крадіжку через незначний проміжок часу, після того як його звільнили з-під варти.

Також, на думку прокурора, необхідно врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність у нього постійного офіційного місця роботи, майновий стан.

Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що прокурором необґрунтовано ризики переховування від органів досудового розслідування, впливу на свідків, потерпілу, та вчинення іншого кримінального правопорушення. У підозрюваного наявні міцні соціальні зв`язки, оскільки у нього живі батьки. Крім того, вказав, що вважає більш дієвим запобіжним заходом у цьому випадку цілодобовий домашній арешт, який просив застосувати до підозрюваного за місцем проживання батька підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вину у скоєному не визнав, підтримав думку свого адвоката, просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до нього запобіжний захід у вигляду цілодобового домашнього арешту.

Вислухавши прокурора, захист, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000955, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

4 березня 2023 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

4 березня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

-протоколи прийняття заяви про вчинення злочину;

-протоколи допиту свідків;

-протокол огляду місця події;

-протокол допиту потерпілої

-протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною четвертою статті 185 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, він офіційно непрацевлаштований, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, стримуючи фактори, оскільки він неодружений, неповнолітніх або малолітніх дітей на утриманні не має.

При цьому суд бере до уваги те, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Крім того, суд враховує, що вироком Дарницького районного суду м. Києва від 15 червня 2022 року ОСОБА_5 визнано винним у скоєнні злочинів, передбачених частиною другою статті 289, частиною третьою статті 185 КК України та на підставі статей 70, 71 КК України призначено покарання у вигляді 5 років 5 днів позбавлення волі, 6 грудня 2022 року ухвалою Київського апеляційного суду скасовано вирок та звільнено з-під варти ОСОБА_5 , а справу надіслано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, підозрюється у вчинені злочину з корисливих мотивів та через два місяці після звільнення з-під варти знову вчинив аналогічне кримінальне правопорушення.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини четвертої статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частинами третьою, четвертою статті 185 КК України, а також те, що підозрюваний не працює та має важкий майновий стан. Також слідчий суддя враховує відсутність місця реєстрації у підозрюваного та постійного місця проживання, оскільки як вказав у судовому засіданні підозрюваний, він проживав у матері його друга.

Поряд з цим, слідчий суддя вважає, що ризик впливу на свідків та потерпілу не доведений, оскільки свідками у кримінальному провадженні є працівники поліції та сестра потерпілої, а потерпіла проживає у м. Хмельницький.

Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (пункти 1, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно підозрюваного підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В той же час, під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, оскільки враховуючи особистість підозрюваного, відсутність для нього стримуючих факторів, такий запобіжний захід не будуть дієвим. Крім того, підозрюваний просив застосувати до нього цілодобовий домашній арешт за місцем проживання батька: АДРЕСА_2 , без надання будь-яких підтверджуючих документів, а при цьому, у довідці про звільнення з Київського СІЗО, зазначена адреса: АДРЕСА_3 , де за словами підозрюваного проживає його дідусь, що додатково свідчить про те, що такий запобіжний захід не буде дієвим та не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 4 березня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000955, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на шістдесят днів - підлягає задоволенню.

При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 60 днів рахується з моменту фактичного затримання підозрюваного, а саме з 4 березня 2023 року з 5:40 год.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Судом не встановлено обставин, визначених в частині четвертій статті 183 КПК України, які б не дозволяли визначити підозрюваному заставу одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи зазначене, з огляду на майновий стан підозрюваного, відсутність у нього офіційного місця роботи, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, з огляду на розмір завданого матеріального збитку потерпілій, зважаючи на приписи пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, суд визначає підозрюваному заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 4 березня 2023 року було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав підозрюваного. Судом також перевірено, що підозрюваного затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 2 травня 2023 року до 5:40 год.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з -під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 2 травня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 13 березня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1