У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 січня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0006441, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2019, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрювану у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва надійшо клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 29.11.2018, у ОСОБА_6 , виник злочинний умисел на отримання Свідоцтва про право на спадщину за законом з проставленням апостилю.

У подальшому в невстановлений день та час, але не пізніше 29.11.2018, ОСОБА_6 зустрілась із невстановленою досудовим розслідуванням особою, де в ході зустрічі домовилась про виготовлення Свідоцтва про право на спадщину за законом щодо померлого її чоловіка ОСОБА_7 з проставленням апостилю.

Після того, невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи в невстановленому місці, в невстановлений час, але не пізніше 29.11.2018, за невстановлених слідством обставин виготовила офіційний документ - Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019 на ім`я ОСОБА_6 , видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 .

У подальшому, в невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 22.05.2019, невстановлена слідством особа, передала ОСОБА_6 завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 з проставленим апостилем, на ім`я ОСОБА_6 з метою використання його у власних інтересах з метою збагачення.

Крім того, при перевірці реквізитів бланку, відкритого реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, на якому виготовлений поданий для апостилювання документ, виявлено, що вказаний бланк отримував інший нотаріус, а саме приватний нотаріус КМНО ОСОБА_9 . Також згідно відповіді наданої Міністерством юстиції України, за результатами перевірки в електронному Реєстрі апостилів інформації щодо проставлення апостиля № 2331973 від 02.07.2019 не знайдено.

Таким чином, ОСОБА_6 , своїми умисними діями, які виразились у пособництві, тобто наданні засобів у підробленні офіційного документа, який видається нотаріусом і який надає права з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358 КК України.

Також у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 29.11.2018, у ОСОБА_6 , виник злочинний умисел на використання завідомо підробленого документа, а саме Свідоцтва про право на спадщину за законом з проставленням апостилю з метою подальшого заволодіти грошовими коштами у особливо великих розмірах.

Так в невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 22.05.2019, ОСОБА_6 отримавши від невстановленої слідством особи завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 з проставленим апостилем, на ім`я ОСОБА_6 , перебуваючи в приміщенні банку PKO BP S.A., що знаходиться в місті Варшава Республіці Польща, представившись спадкоємцем померлого ОСОБА_7 , маючи умисел на використання завідомо підробленого документа, пред`явила представнику банку Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019 на ім`я ОСОБА_6 , видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 з проставленим апостилем та у подальшому перерахувала грошові кошти з рахунку померлого ОСОБА_7 на свій рахунок.

При розгляді та перевірці документів, поданих для проставлення апостилю, Департаментом державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України було встановлено невідповідність підпису та відбитка печатки приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 в даному документі із відповідними зразками з електронного реєстру апостилів. Також, при перевірці реквізитів бланку, відкритого реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, на якому виготовлений поданий для апостилювання документ, виявлено, що вказаний бланк отримував інший нотаріус, а саме приватний нотаріус КМНО ОСОБА_9 . Також згідно відповіді наданої Міністерством юстиції України, за результатами перевірки в електронному Реєстрі апостилів інформації щодо проставлення апостиля № 2331973 від 02.07.2019 не знайдено.

Таким чином, ОСОБА_6 , використавши завідомо підроблений документ та подавши його до Міністерства юстиції України через невстановлених досудовим розслідуванням осіб на отримання апостилю для юридичних дій на території іншої держави, створила собі умови для безпосереднього заволодіння чужим майном та доведення злочину до кінця. Оскільки, ОСОБА_6 стала одноосібним спадкоємцем майна померлого ОСОБА_7 , що дало змогу ОСОБА_6 з підробленим Свідоцтвом про право на спадщину за законом з проставленим апостилем звернутись до банку, який знаходиться у м. Варшава Польща та використавши його, заволодіти грошовими коштами померлого ОСОБА_7 .

Так, ОСОБА_6 , усвідомлюючи свої злочинні дії, використавши завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, з проставленим апостилем №2331973, звернулась 22.05.2019 до Банку PKO BP S.A. та отримала грошову суму в розмірі 696 861,79 доларів США, що згідно курсу НБУ становить 18 195 061,3грн. та 96,13 євро, що згідно курсу НБУ становить НБУ 2801,22 грн. Крім того, ОСОБА_6 використавши вище зазначене Свідоцтво в Банку BNP Paribas Bank Polska S.A. - отримала грошову суму в розмірі 51 203,05 доларів США, що згідно курсу НБУ становить 1 293 389,04 грн., чим спричинила матеріальну шкоду ОСОБА_10 .

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у використанні завідомо підробленого документа, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Крім того, 30.11.2018 до Приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 засобами поштового зв`язку надійшла заява ОСОБА_6 (з адресою проживання в АДРЕСА_1 ) про прийняття спадщини після її померлого чоловіка, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який згідно поданої заяви постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , і помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . На підставі цієї заяви нотаріусом було заведено спадкову справу 19/2018, номер у спадковому реєстрі 63420442.

Так, ОСОБА_6 , діючи відповідно до заздалегідь розробленого плану, спрямованого на заволодіння шляхом обману грошовими коштами у особливо великих розмірах, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність власних дій та достовірно знаючи про наявність інших законних спадкоємців, зазначила нотаріусу ОСОБА_8 про відсутність в неї будь-якої контактної інформації й даних інших законних спадкоємців першої черги в своїй заяві №5021 від 29.11.2018, свідомо ввівши таким чином нотаріуса в оману стосовно відомого їй кола реальних спадкоємців. Після того, 18 грудня 2018 року при проведенні перевірки в реєстрі РАЦС Приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 було виявлено наявність у померлого неповнолітньої дочки ОСОБА_11 та матері ОСОБА_12 .

У подальшому 22.04.2019 до приватного нотаріуса ОСОБА_8 з`явилась дочка померлого ОСОБА_13 , яка подала заяву про те, що «спадщину прийняла/вважаюся такою, що прийняла спадщину, яка залишилась після смерті мого батька, громадянина України ОСОБА_7 , оскільки на момент його смерті була неповнолітньою».

Діючи згідно з розробленим планом позбавлення спадщини інших спадкоємців, з метою заволодіння шляхом обману грошовими коштами у особливо великих розмірах, 01.07.2019 у робочий час ОСОБА_6 через невстановлених досудовим розслідуванням осіб, зберігаючи умисел на одноосібне заволодіння спадковим майном шляхом шахрайства та використання підробленого документу, подала до Головного територіального управління юстиції у м. Києві завідомо підроблений документ (Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03 травня 2019 року на своє ім`я, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 ) для проставлення апостилю, в результаті чого було сформовано та зареєстровано заяву про проставлення апостилю та присвоєно № 2331973.

У подальшому ОСОБА_6 , використовуючи підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 з проставленим апостилем №2331973, на ім`я ОСОБА_6 , продовжуючи свій умисел на заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами у особливо великих розмірах свого покійного чоловіка ОСОБА_7 , звернулась до працівників Банку PKO BP S.A. та Банку BNP Paribas Bank Polska S.A. в м. Варшава Республіки Польща, де протиправно заволоділа грошовими коштами, які знаходились на розрахунковому рахунку ОСОБА_7 , що спричинило матеріальну шкоду ОСОБА_10 , а саме:

?з Банку PKO BP S.A. - 50% знятої 22.05.2019 з рахунку суми в розмірі 696 861,79 доларів США (шістсот дев`яносто шість тисяч вісімсот шістдесят один доларів США), що на дату знаття 22.05.2019, становить за курсом НБУ 18 195 061,3 гривень, тобто 9 097 530,65 гривень;

?з Банку PKO BP S.A. - 50% знятої 22.05.2019 з рахунку суми в розмірі 96,13 євро, що на дату знаття 22.05.2019, становить за курсом НБУ 2801,22 гривень, тобто 1400,61 гривня

?з Банку BNP Paribas Bank Polska S.A. - 50% знятої 05.09.2019 з рахунку суми в розмірі 51 203,05 доларів США, що на дату знаття 05.09.2019, становить за курсом НБУ 1 293 389,04 гривень, тобто 649 694,52 гривень.

Так своїми протиправними діями ОСОБА_6 злочинним шляхом заволоділа грошовими коштами потерпілої ОСОБА_10 на загальну суму 9 748 625, 78 гривень, що станом на 05.09.2019 в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян і є особливо великим розміром.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), у особливо великих розмірах, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

20.06.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Постановою слідчого від 05.07.2022 підозрювану ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук, досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено,

Враховуючи те, що підозрювана ОСОБА_6 переховується від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, орган досудового розслідування просить суд клопотання задовольнити та обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваної, оскільки остання умисно ухиляється від явки до уповноважених осіб та від виконання процесуальних обов`язків.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою.

Зокрема, на думку слідчого, підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання за злочин, санкцією якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі, впливати на потерпілих з метою відмови або зміни ними показів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів, викладених у ньому та просив задовольнити, посилаючись на наявність зазначених вище ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Крім того, вказав, що жодні інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігти зазначеним ризикам.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого, вказавши на його невмотивованість. Захисник зазначив про необґрунтованість підозри у кримінальному провадженні, та додав, що повідомлення про підозру не вручено підозрюваній ОСОБА_6 у передбачений кримінально-процесуальним законом спосіб, що ставить під сумнів перебування ОСОБА_6 у статусі підозрюваної загалом. Також ствердив, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні сплив до моменту складення підозри стороною обвинувачення. Просив суд звернути увагу на те, що ОСОБА_6 з 17.11.2021 офіційно перебуває за кордоном, що зумовлює необхідність виклику її у спосіб, передбачений ст. 566 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього письмові докази, заслухавши учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Судом встановлено, що 20.06.2022 в межах кримінального провадження №0006441 від 04.07.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

З даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого ій кримінального правопорушення.

При цьому, поняття «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості повідомленої підозри, за своєю суттю зводяться до оцінки наявних у сторони обвинувачення доказів з точки зору їх належності, допустимості і достатності для висновку про остаточну винуватість підозрюваної, що виходить за межі повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Оцінку таким доказам і кінцевий висновок щодо винуватості особи має надати суд під час розгляду справи по суті.

Крім того, доводи захисника про неправомірний спосіб вручення повідомлення про підозру ОСОБА_6 , та, як наслідок, ненабуття статусу підозрюваної, слідчий суддя вважає неспроможними з огляду нанаступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Порядок вручення повідомлень передбачений статтями 111, 135 КПК України.

Частина 3 ст. 111 КПК України передбачає, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 135 (глава 11) КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.

За правилами ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

При цьому, згідно з п. 7 ч. 1 ст. 137 КПК України, у повістці про виклик повинно бути зазначено процесуальна дія (дії), для участі в якій викликається особа.

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 складено 20.06.2022, та направлено засобами поштового зв`язку 20.06.2022 за адресою місця проживання останньої, а саме: АДРЕСА_3 , про що свідчить поштова накладна №282 від 20.06.2022 із описом вкладення, відповідно до якого на ім`я ОСОБА_6 направляється повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0006441 від 04.07.2019.

Крім того, неможливість вручення такого повідомлення особисто підозрюваній ОСОБА_6 підтверджується матеріалами виконання доручення про проведення слідчих (розшукових) дій наданого слідчим СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві працівникам УСР в Хмельницькій області ДСР НП України, а саме:

протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 20.06.2022, яка повідомила, що ОСОБА_6 є її донькою, та за вказаною адресою не проживає, оскільки перебуває за кордоном;

протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 20.06.2022, яка повідомила, що є сусідкою матері ОСОБА_6 , та стосовно підозрюваної вказала, що остання за вказаною адресою не проживає близько 10 років, та їй відомо, що на даний час остання проживає у м. Варшава.

Крім того, на підставі ч. 2 ст. 135 КПК України, слідчим СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві 29.06.2022 здійснено спробу вручення повідомлення про підозру матері ОСОБА_6 - ОСОБА_14 , однак остання від отримання відмовилась, що засвідчено у присутності понятих.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Таким чином, органом досудового розслідування здійснено дії, передбачені чинним кримінально-процесуальним законодавством для повідомлення ОСОБА_6 про підозру у встановлений спосіб, а тому, наявність у останньої процесуального статусу підозрюваної підтверджена матеріалами кримінального провадження та доведена в судовому засіданні.

У подальшому, постановою від 05.07.2022 підозрювану ОСОБА_6 оголошено у розшук, проведення розшуку доручено підрозділам УСР у м. Києві ДСР НП України.

02.11.2022 Головним Центром обробки інформації держаної прикордонної служби України надано інформацію щодо перетину держаного кордону громадянкою ОСОБА_6 , згідно якого, остання перетнула державний кордон у напрямку м. Варшава, Республіка Польща, 17.11.2021, та по теперішній час до України не поверталась.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 09.11.2022 надано дозвіл на затримання ОСОБА_6 .

20.10.2022 постановою слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві, погодженої прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва підозрювану ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук за допомогою каналів Інтерполу, та визначена обставина стала підставою для звершення із клопотанням про обрання запобіжного заходу без участі підозрюваної.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Надаючи оцінку ризикам, зазначеним прокурором у клопотанні про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зазначає наступне.

Щодо існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Так, підозрюваній ОСОБА_6 інкримінується вчинення кримінальних правопорушень, одне з яких, відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років з конфіскацією майна, тому тяжкість інкримінованих підозрюваній кримінальних правопорушень та суворість призначення покарання за його вчинення у випадку визнання особи винуватою, може свідчити про наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування чи суду.

Крім того, підозрювана може впливати на потерпілу та свідків з метою надання завідомо неправдивих показів або відмови від надання показів, шляхом здійснення незаконного тиску або вмовляння, підкупу.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, суд враховує відомості щодо особи підозрюваної ОСОБА_6 , яка раніше не судима, зареєстрована у м. Донецьк, непрацевлаштована, неодружена, та з врахуванням неналежної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя доходить висновку щодо можливості перешкоджання кримінальному провадженню шляхом ухилення від явки до уповноважених осіб, та, тим самим, затягування кримінального провадження.

З врахуванням вищевикладеного, наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, тяжкості кримінальних правопорушень, у вчиненні яких остання підозрюється, та її оголошення у міжнародний розшук, на думку слідчого судді, наявні підстави для задоволення клопотання слідчого та обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Керуючись ст. 176-178, 183, ч. 6 ст. 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0006441, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2019, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрювану у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, задовольнити.

Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання та не пізніше ніж як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 до місця кримінального провадження за її участі розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1