Справа № 203/217/23
Провадження № 1-кс/0203/529/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2023 року слідчий суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання прокурора Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, розпочатому з часу внесення відомостей 25 листопада 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000437 з попередньою правовою кваліфікацією посягання за ч. 3 ст. 368 КК України, у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України (паспорт серії НОМЕР_1 ), із вищою юридичною освітою, який розлучений, має на утриманні двох малолітніх дітей: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебуває на посаді старшого слідчого відділення розслідування у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

ВСТАНОВИВ:

12 січня 2022 року до слідчого судді доставлений ОСОБА_5 , затриманий в порядку п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 208 КПК України 11 січня 2023 року о 12 год. 26 хв., для розгляду клопотання про застосування до нього у вигляді запобіжного заходу тримання під вартою, з яким звернувся прокурор у порядку ст. 192 цього Кодексу, додавши складений у присутності захисника протокол затримання.

Дане клопотання за формою та змістом відповідає вимогам ст. 184 КПК України, враховуючи добровільну згоду підозрюваного 12 січня 2023 року о 15:29 год. отримати копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Дане клопотання за формою та змістом відповідає вимогам ст.ст. 176, 184 КПК України та обґрунтоване наявністю достатніх підстав вважати, що непов`язаний з триманням під вартою захід не здатен запобігти ризикам вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, і лише застосування до підозрюваного тримання під вартою, на думку сторони обвинувачення, відповідатиме завданням охорони прав та інтересів суспільства. Зокрема, отримавши повідомлення про підозру у корупційному злочині та усвідомлюючи невідворотність призначення відносно нього покарання у вигляді реального позбавлення волі до 10 років, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, використати своє службове становище та набуті навички роботи працівника правоохоронного органу, перебуваючи на свободі може впливати на свідків та схиляти останніх до зміни показань на свою користь, що може перешкоджати встановленню істини по справі. Окрім цього, з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрюваний ОСОБА_5 , використовуючи свої службові зв`язки, набуті під час проходження служби в правоохоронних органах Дніпропетровської області, може знищити, приховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають суттєве значення для встановлення обставин у зазначеному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурори підтримали клопотання з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту, не визнавши обставин інкримінованого та запевнивши у сприянні слідству у з`ясуванні всіх обставин, що розслідуються.

Захисник підозрюваного на засіданні проти задоволення клопотання заперечував тим, що пред`явлена підозра необґрунтована внаслідок невизначеності викладених обставин підозри, проведення затримання з порушенням права на належну медичну допомогу, спекуляції правовою кваліфікацією посягання на початковому етапі розслідування, що виключатиме допустимість добутих доказів, а ризики, на які посилається прокурор за ст.177 КПК України також відсутні, оскільки ОСОБА_5 має постійне місце проживання, має сім`ю, постійну роботу та законні джерела доходів, від органів досудового розслідування не переховувався, тому застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не співмірне, тому просив відмовити в задоволенні клопотання чи застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту, або визначення застави у помірному розмірі, оскільки заявлений прокурором розмір застави робить запобіжний захід безальтернативним.

Заслухавши думку прокурорів, міркування підозрюваного та його захисника, дослідивши додані до клопотання докази, а також оригінали матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

ОСОБА_5 відповідно до ст. 276 КПК України обґрунтовано підозрюється в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди у великому розмірі для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, та в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, що стороною обвинувачення кваліфіковано за ознаками тяжкого злочину у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг, за який санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

11 січня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено відповідно до ст. ст. 277-278 КПК України про підозру в тому, що за версією з`ясованих стороною обвинувачення і викладених письмово у цьому повідомленні обставин він, будучи працівником правоохоронного органу, перебуваючи на посаді старшого слідчого відділення розслідування у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, будучи особою, яка займає відповідальне службове становище, в порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію» та Закону України «Про запобігання корупції», діючи умисно, з метою особистого незаконного збагачення, здійснюючи досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні № 0001260 від 24.09.2022 за ч.3 ст. 332, ч.3 ст. 369-2, ч.1 ст. 263 КК України, наприкінці жовтня 2022 року вступив у позаслужбові відносини з підозрюваним у вказаному кримінальному провадженні за ч.3 ст.332, ч.3 ст. 369-2 КК України ОСОБА_9 і його матір`ю ОСОБА_10 та повідомив останнім, що для ухилення від кримінальної відповідальності ОСОБА_9 , їм необхідно передати грошові кошти в сумі 15 тисяч доларів США, на що останні погодилися, усвідомлюючи, що буде передана незаконна винагорода слідчому, тобто працівнику правоохоронного органу, який займає відповідальне становище. 11 січня 2023 приблизно о 12:20 год., знаходячись за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_9 за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 будучи службовою особою, що займає відповідальне становище, діючи умисно, з корисливих мотивів, одержав від ОСОБА_10 раніше обумовлену суму неправомірної вигоди, в розмірі 15 тис. доларів США, що у двісті і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян і є великим розміром за вчинення останнім дій з використанням наданої влади, а саме, за не притягнення ОСОБА_9 до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0001260 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як видно з клопотання та матеріалів кримінального провадження, сторона обвинувачення обґрунтовує підозру в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди у великому розмірі для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, та в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища фактичними даними заяви ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення, протоколів допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 01 грудня 2022 року, ОСОБА_10 від 12 січня 2023 року, копією повідомлення про підозру ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 0001260, що сукупно з даними протоколу огляду грошових коштів та імітаційних засобів від 11 січня 2023 року та протоколу затримання ОСОБА_5 від 11 січня 2023 року за місцем мешкання ОСОБА_10 з фіксацією виявлених при обшуку затримуваного грошових коштів, викривають роль ОСОБА_5 у поставленому йому за вину злочині.

Тому прокурором наведені достатні докази для підтвердження фактів неправомірності вигоди, виявленої в нагрудній кишені дублянки ОСОБА_5 , в яку він був одягнутий, що є причиною виникнення підозри, які за практикою тлумачення обґрунтованості підозри Європейським Судом з прав людини, mutatis mutandis, в рішенні від 28.10.94 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (скарга № 14310/88) не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що безсумнівно доводять винуватість у злочині до ступеня, необхідного для засудження обвинувальним вироком чи, принаймні, висунення обвинувачення в формі обвинувального акта, що складає процесуальну мету вже наступних стадій кримінального провадження.

Відповідно, прокурором наведені вагомі докази викриття «на гарячому», внаслідок чого належить визнати доказаним існування "обґрунтованої підозри" для застосування відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості, включаючи запобіжного заходу з підстав ч. 2 ст. 177 КПК України, що вимагає оцінити ризики вчинення підозрюваним спроб перешкоджання кримінальному провадженню та ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності.

Поставлена під сумнів вагомість доказів викриття ОСОБА_5 на початковому етапі розслідування у поєднанні із спірною попередньою правовою кваліфікацією скоєного заохочує сторону захисту до обстоювання своєї правової позиції, щонайменше з іншими менш тяжкими наслідками кримінально-правового характеру, проте слідчий суддя, констатуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , не вправі до висунення обвинувачення наперед розв`язувати питання за ч. 3 ст. 190 КПК України, а обстоювана стороною захисту позиція невинуватості підозрюваного в інкримінованих злочинах підлягає ретельній перевірці, після чого прокурор вправі буде змінити обсяг підозри або прийняти інше рішення, передбачене ст. 283 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.ч. 6, 7 ст. 176 КПК України.

За практикою тлумачення ризику втечі в рішеннях Європейського Суду з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії» слідчий суддя приймає до уваги, що суворість міри покарання, яка загрожує на випадок можливого засудження в межах повідомленої підозри є суттєвим елементом при оцінюванні ризику втечі, який сукупно з обставинами затримання особи «на гарячому», а також оголошеного в країні воєнного стану, проведення воєнних дій на кордонах Дніпропетровщини, та часткової окупації військами російської федерації територій на сході та півдні України, збільшує ризик переховування з переходом лінії фронту, а сама по собі наявність у підозрюваного місця мешкання та двох дітей не виключає вказаного ризику і не переважає над обставинами суворості міри покарання, яка загрожує підозрюваному у вигляді реального позбавлення волі до 10 років з конфіскацією майна.

До того ж протоколи допиту викривача ОСОБА_10 в частині підтримання підозрюваним зв`язків з іншими службами і відомствами, в своїй сукупності дають підстави вважати наявними соціальні зав`язки, які можуть бути використані, як для помсти викривачу, так і з метою незаконного впливу на учасників кримінального провадження, в тому числі на свідків та експертів у цьому провадженні. При цьому обрані підозрюваним заходи перестороги від викриття вказують на обізнаність з формами та методами роботи органів досудового розслідування, доводячи ризик опанування підозрюваним з можливістю використання на свободі навичків протидії їх дієвості, щ освідчить про наявність і доведеність ризиків, передбачених п.п.3,4 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також слідчий суддя вважає доведеним ризик за п.2 ч.1 ст .177 КПК України, оскільки підозрюваний, будучи слідчим у кримінальному провадженні № 0001260 від 24.09.2022 за ч.3 ст. 332, ч.3 ст. 369-2, ч.1 ст. 263 КК України, маючи безпосередній доступ до робочого місця та матеріалів досудового розслідування, може знищити, сховати, спотворити вказані матеріали, а також інші докази протиправної діяльності, які ще не віднайдені та не вилучені правоохоронними органами.

Таким чином, прокурором у з`ясованих обставинах надані переконливі докази того, що на цьому етапі досудового розслідування наявні достатні підстави вважати існуючими ризики перешкоджання встановленню об`єктивної істини у кримінальному провадженні та ухилення від відповідальності, запобігання чому складає легітимну мету за п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує слідчий у своєму клопотанні, що виправдовують характерний для тримання під вартою ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Таким чином, оцінивши в судовому засіданні в сукупності обставини за ст. 178 КПК України з урахуванням тяжкості повідомленої підозри, яка допускає застосування тримання під вартою згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, для забезпечення належної поведінки підозрюваного відповідно до ст. 177 цього Кодексу з метою запобігання наявним ризикам переховування, впливу на інших учасників кримінального провадження, а також знищення, сховання або спотворення будь-яку із речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчому судді належить постановити цю ухвалу про застосування тримання під вартою строком на 60 днів в межах строків досудового розслідування з моменту фактичного затримання, тобто з 12 год. 26 хв. 11 січня 2023 року до 12 год. 26 хв. 12 березня 2023 року, оскільки інший більш м`який запобіжний захід, зокрема, у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання, в умовах воєнного стану не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, і вірогідні відомості про медичні протипоказання чи про неможливість підтримувати стан здоров`я підозрюваного в умовах попереднього ув`язнення відсутні.

При цьому суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у відповідності до абз. 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» складає з 01 січня 2023 року від 51 780 до 207 120 гривень.

Згідно абз. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Таким чином, зважаючи на тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, зухвалість способу вчинення злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 , розмір неправомірної вигоди, дані про особу підозрюваного, його майновий стан і розмір доходів, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, є необхідним визначити розмір застави у межах, визначених ст. 182 КПК України, тобто такий, що перевищує 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та визначити її у розмірі 400 (чотириста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 035 600 грн., оскільки внесення застави саме у такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, зупинення його злочинної діяльності.

Керуючись ст. ст. 131 , 176-178 , 193 -197, 199 КПК України , слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, розпочатому з часу внесення відомостей 25 листопада 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000437 з попередньою правовою кваліфікацією посягання за ч. 3 ст. 368 КК України, у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 12 год. 26 хв. 12 березня 2023 року, з утриманням в Державній установі «Дніпровська установа виконання покарань № 4» Управління державної пенітенціарної служби у Дніпропетровській області.

Визначити строк дії ухвали до 12 березня 2023 року.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , може бути звільнений під заставу 1 035 600 (один мільйон тридцять п`ять тисяч шістсот) гривень, тобто 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з часу підтвердження внесення цієї суми на рахунок № UA0017442, отримувач ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (ЄДРПОУ) 26239738, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код 820172, одночасно з покладенням на підозрюваного обов`язків згідно з ст. 194 КПК України на строк дії ухвали до 12 березня 2023 року:

- за першою вимогою прибувати на виклик слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з м. Кривий Ріг Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , іншими свідками у зазначеному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з моменту звільнення з-під варти вважати таким, до якого у вигляді запобіжного заходу застосована застава, про що уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення повідомити слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

Попередити ОСОБА_5 про звернення суми застави в дохід держави із зарахуванням її до спеціального фонду Державного бюджету України в разі невиконання підозрюваним покладених на нього за цією ухвалою обов`язків з вирішенням питання про застосування застави у більшому розмірі або іншого виду запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважену особу Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений і оголошений учасникам провадження 13 січня 2023 року об 11:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1