Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2/23
Провадження № 1-кп/382/70/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2023 року м. Яготин

Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 (в режимі відеоконференцзв`язку),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено ЄРДР за № 0001121 від 12.09.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Яготинського районного суду Київської області 09.01.2023 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0001121від 12.09.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

З дотриманням положення ч. 3 ст. 35 КПК України та Розділу ІІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, вказаний обвинувальний акт передано для розгляд головуючому судді Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 .

В порядку ст. 314 КПК України судом призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні стороною захисту подана угода про примирення між потерпілою та підозрюваним у кримінальному провадженні №0001121від 12.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України; поряд з цим, судом поставлено на обговорення питання щодо територіальної підсудності здійснення кримінального провадження саме Яготинським районним судом Київської області з огляду на зміст обвинувального акту в частині місця вчинення кримінальне правопорушення.

Прокурор зазначив, що відповідно до обвинувального акту місцем вчинення кримінального правопорушення є проїжджа частина автошляху М-03 зі сполученням «Київ-Харків-Довжанський»; конкретне місце цієї траси в якості місця вчинення кримінального правопорушення в обвинувальному акті не вказане; реєстр матеріалів кримінального провадження містить посилання на 126 км автодороги.

Інші учасники надали свої пояснення щодо місця вчинення кримінального правопорушення; адвокат зазначив, що конкретне місце згаданої траси в обвинувальному акті не вказано, а наскільки він пам`ятає 126 км автошляху М-03 «Київ-Харків-Довжанський» розташований в межах двох областей (Київської та Полтавської).

Заслухавши думку учасників, вивчивши обвинувальний акт, доданий до акту реєстр матеріалів досудового розслідування, головуючий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з положеннями ст. 2 КПК України одним із завдань кримінального провадження є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.

Обов`язок перевіряти обвинувальний акт на відповідність вимогам закону покладається на суд першої інстанції у підготовчому судовому засіданні, а у випадку, якщо обвинувальний акт не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України суд, відповідно до приписів п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, має право повернути обвинувальний акт прокурору.

Згідно з вимогами п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч. 4 ст. 110 КПК України.

Вимоги до обвинувального акту викладені у ч. 2 ст. 291 КПК України, зокрема, обвинувальний акт повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України в кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Частиною 1 ст. 337 КПК України встановлено, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, крім випадків, передбачених цією статтею.

Окрім цього, пред`явлене особі обвинувачення повинно бути конкретним за змістом. Зокрема, воно повинно містити данні про злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, час, місце та інші обставини його вчинення, наскільки вони відомі слідчому.

Вказаний принцип закріплений у ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, де зазначено, що кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має бути негайно й детально проінформований зрозумілою для нього мовою про характер і причини висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини (у справі «Абрамян проти Росії») більш ґрунтовно тлумачить зазначену норму, вказуючи на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу, та як деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи.

Право бути проінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого пп. «b» п. 3 ст. 6 Конвенції (рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції» п. 54, а також «Даллос проти Угорщини», п. 47), з огляду на що такий недолік обвинувального акту, як неконкретність обвинувачення виключає можливість прийняття матеріалів кримінального провадження до судового розгляду.

Згідно з обвинувальним актом у кримінальному провадженні №0001121від 12.09.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, складеним старшим слідчим слідчого відділу Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області, затвердженим прокурором Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області.

Відповідно до цього обвинувального акту, 11 вересня 2022 року, близько 11 год. 20 хв., керуючи технічно-справним вантажним сідловим тягачем марки «Scania R400» державний номерний знак НОМЕР_1 у щепленні зі спеціалізованим напівпричепом-цистерною марки «Geuses GSA24» державний номерний знак НОМЕР_2 , рухався проїжджою частиною автошляху М-03 зі сполученням «Київ-Харків-Довжанський», в напрямку м. Київ. Далі ОСОБА_4 , в порушення вимог пунктів 2.3 б), д), 10.1, 10.4 Правил дорожнього руху України, не був уважний під час керування транспортним засобом, не стежив за дорожньою обстановкою, не реагував на її зміну, внаслідок чого своїми діями створив загрозу безпеці дорожнього руху, зупинився в смузі гальмування перед здійсненням маневру розвороту в напрямку міста Харків. Після цього, ОСОБА_4 перед початком руху, проявив неуважність під час керування транспортного засобу, не стежив за дорожньою обстановкою та відповідно не зреагував на її зміну, діючи з необережності, проявивши злочинну самовпевненість, не переконавшись що це буде безпечним і не створить небезпеки іншим учасникам руху, легковажно розраховуючи на запобігання дорожньо-транспортної пригоди, здійснюючи розворот в дозволеному для цього місці, з крайнього лівого положення, не надав перевагу у русі зустрічному та як наслідок допустив зіткнення з автомобілем марки «Volkswagen Passat» державний номерний знак НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_7 , який рухався проїжджою частиною автошляху М-03 зі сполученням «Київ-Харків-Довжанський», в напрямку м. Харків. В результаті дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля марки «Volkswagen Passat» державний номерний знак НОМЕР_3 - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи, отримала тілесні ушкодження у вигляді перелому 4-го ребра по передній аксілярій лінії зі зміщенням уламків праворуч, що відносяться до категорії тілесних ушкоджень середнього ступеню тяжкості.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тілесне ушкодження середнього ступеню тяжкості, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Перевіривши зміст обвинувального акту, суд вважає, що обвинувачення, викладене в ньому є неконкретним, а обвинувальний акт, у цій частині, таким, що не відповідає вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, оскільки при викладенні фактичних обставин кримінального правопорушення та формулюванні обвинувачення органом досудового розслідування не зазначено конкретного місця вчинення кримінального правопорушення.

Місцем вчинення злочину, передбаченого ст. 286 КК України, є конкретна ділянка дороги, на якій сталася ДТП, що призвела до наслідків. При цьому умовна прив`язка цього місця на дорозі до певної адреси будинку, який розташований поруч, не змінює самого місця вчинення злочину, якщо така прив`язка здійснена у різних процесуальних документах відносно різних будинків, які розташовані біля місця ДТП (постанова Верховного Суду від 07.12.2022 року у справі № 387/987/20).

Зазначений в обвинувальному акті автошлях М-03 зі сполученням «Київ-Харків-Довжанський» розташований на території Київської, Полтавської, Харківської, Донецької, Луганської областей та має довжину понад 900 км.

В обвинувальному акті конкретне місце ДТП на цьому автошляху взагалі не зазначено, з чим також погодилися учасники кримінального провадження (взагалі не вказана конкретна ділянка автошляху, район, область, умовна прив`язка); посилання на відомості реєстру матеріалів кримінального провадження, який містить посилання на 126 км цієї траси, не вирішує питання щодо визначення місця вчинення кримінального правопорушення з огляду на те, що відповідно до відкритих джерел ділянка автошляху М03 сполученням «Київ-Харків-Довжанський» від 126 до 127 км розташована в межах двох областей (Київської та Полтавської), на що зокрема звернув увагу адвокат. Крім цього, конкретне місце вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, а саме конкретна ділянка дороги, на якій сталася ДТП, що призвела до наслідків, має зазначатися безпосередньо в обвинувальному акті.

Проаналізувавши пояснення учасників та матеріали обвинувального акту, суд зазначає, що в даному випадку відсутність можливості визначити у підготовчому судовому засіданні конкретне місце вчинення кримінального правопорушення стало наслідком саме недоліків обвинувального акту щодо викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, а не фактичною неможливістю встановити місце злочину.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Разом з тим, у цьому випадку зазначене питання щодо визначення місця вчинення кримінального правопорушення потребує невідкладного вирішення саме зараз у підготовчому засіданні, оскільки воно прямо впливає на перевірку дотримання територіальної підсуності кримінального провадження з огляду на те, що на розгляд суду стороною захисту подана угода про примирення між потерпілою та підозрюваним у кримінальному провадженні.

Тобто, незазначення місця вчинення кримінального правопорушення в обвинувальному акті позбавляє суд можливості достовірно вирішити питання щодо територіальної підсудності даного кримінального провадження саме Яготинському районному суду Київської області, що робить передчасним розгляд поданої учасниками кримінального провадження угоди про примирення цим судом.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-IX від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжувався.

Зокрема, Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим Законом України від 16.11.2022 № 2738-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до ч. 9 ст. 615 КПК України під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо порушено правила підсудності.

Таким чином, неправильне визначення підсудності на стадії підготовчого судового засідання матиме наслідком скасування будь-якого рішення, внаслідок чого не буде досягнуто завдання кримінального провадження, передбаченого у ст. 2 КПК України, а саме захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Наведені порушення, шляхом позбавлення гарантованих Конституцією України та КПК України прав учасників кримінального провадження та недотримання визначеної законом процедури судочинства, на думку суду, під час судового розгляду будуть перешкоджати розгляду обвинувального акту по суті та унеможливлять, за результатами такого судового розгляду, ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення, а тому, з урахуванням положень ст. ст. 2, 7, 9 КПК України, суд визнає вказані порушення істотними.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність повернення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено ЄРДР за №0001121 від 12.09.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Керуючись ст. ст. 291, 314, 369-372, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено ЄРДР за № 0001121 від 12.09.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, повернути прокурору.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду через Яготинський районний суд Київської області протягом 7 (семи) днів дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копії ухвали направити до Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області, обвинуваченому, захиснику та потерпілій.

Суддя ОСОБА_1