У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 542/1070/21

провадження № 1-кп/542/5/23

31 січня 2023 року смт Нові Санжари

Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисників обвинувачених адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Новосанжарського районного суду Полтавської області клопотання захисника ОСОБА_8 про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2020 за № 0000208 по обвинуваченню ОСОБА_4 за частиною 3 статті 27, частиною 3 статті 15, частиною 5 статті 185, частиною 3 статті 27, частиною 5 статті 185 КК України, ОСОБА_5 за частиною 2 статті 27, частиною 3 статті 15, частиною 5 статті 185, частиною 2 статті 27, частиною 5 статті 185 КК України, ОСОБА_6 за частиною 2 статті 27, частиною 3 статті 15, частиною 5 статті 185, частиною 2 статті 27, частиною 5 статті 185 КК України,

встановив:

В провадженні Новосанжарського районного суду Полтавської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2020 за № 0000208 по обвинуваченню ОСОБА_4 за частиною 3 статті 27, частиною 3 статті 15, частиною 5 статті 185, частиною 3 статті 27, частиною 5 статті 185 КК України, ОСОБА_5 за частиною 2 статті 27, частиною 3 статті 15, частиною 5 статті 185, частиною 2 статті 27, частиною 5 статті 185 КК України, ОСОБА_6 за частиною 2 статті 27, частиною 3 статті 15, частиною 5 статті 185, частиною 2 статті 27, частиною 5 статті 185 КК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_8 заявив клопотання про призначення почеркознавчої експертизи у даному кримінальному провадженні.

Клопотання обгрунтовував тим, що з наданих суду додатків у вигляді фототаблиці до протоколу огляду місця події від 02.04.2020, складеного слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_10 на 5- ти аркушах під фотографіями, розміщеними на аркуші паперу, відсутні підписи учасників процесуальної дії - понятих та водія автомобіля ОСОБА_11 , однак є підпис начебто слідчої ОСОБА_10 на всіх 5 (п`яти) аркушах фототаблиці, який суттєво відрізняється від підписів цього ж слідчого у самому протоколі огляду місця події від 02.04.2020 та інших процесуальних документах, зокрема у протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 02.04.2020; добровільній згоді на проникнення до житла чи іншого володіння від 02.04.2020; постанові про визнання речовими доказами та їх долучення до кримінального провадження від 03.04.2020.

Вказав, що додаток до протоколу огляду місця події від 02.04.2020 року у вигляді фототаблиці є його невід`ємною частиною, у самому протоколі огляду місця події вказано, що огляд фіксувався технічним засобом, як це і передбачено ст. 107 КПК України, а саме - фотоапаратом «Мікоп». Зазначив також про наявність у фототаблиці зображень особистих документів водія ОСОБА_11 , таких як свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та посвідчення водія, які не були предметом огляду під час складання протоколу огляду місця події, а їх долучення до матеріалів кримінального провадження в якості додатків до протоколу є незрозумілим. Вказав, що всі фотознімки у фототаблиці скріплені печаткою органу «СУ ГУНП в Полтавській області», чого бути не може, так як на час складання протоколу та власне фототаблиці кримінальне провадження перебувало в провадженні СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області, а не в провадженні СУ ГУНП в Полтавській області, що в сукупності з фактично зовсім не схожим на підпис слідчого ОСОБА_10 у вищевказаних процесуальних документах з підписом у фототаблиці, вказує на більш пізній час складання даної фототаблиці та явно не слідчим ОСОБА_10 .

На вирішення експертизи захисник просив поставити питання :

-чи виконані підписи у Фототаблиці до Протоколу огляду місця події від 02.04.2020 року, складеній на 5 (п`яти) аркушах в кримінальному провадженні №0000208 від 03.04.2020 року слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_10 чи іншої особою ?

Обвинувачені та інші захисники підтримали клопотання захисника ОСОБА_8 про призначення почеркознавчої експертизи та просили його задовольнити.

Прокурор заперечував проти призначення почеркознавчої експертизи, вважав що доводи, викладені захисником у клопотанні можна підтвердити чи спростувати іншими засобами доказування.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, вважає, що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Статтею 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК України).

За правилами ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Призначення і проведення експертиз у кримінальному судочинстві регулюється нормами Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) та спеціальним Законом України «Про судову експертизу», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень від 08.10.1998 № 53/5.

Порядок та підстави призначення судових експертиз на стадії судового розгляду регламентовано статтею 332 КПК України, частинами 1, 2 якої передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

За змістом ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

У частині другій статті 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим. Це, зокрема: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно з ч. 1 ст. 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Відповідно до загального правила, учасники судового провадження мають право висловити свою думку під час обговорення питання про призначення експертизи (ст. 350 КПК України). Крім того, перед постановленням ухвали за наслідками розгляду клопотання суд виконує такі дії: з`ясовує обставини, що мають значення для дачі експертного висновку, пропонує учасникам судового розгляду письмово подати питання, які вони бажають порушити перед експертом, оголошує ці питання, а також питання, запропоновані судом, заслуховує думки учасників судового розгляду з приводу поданих питань (Постанова Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах»).

З урахуванням наведених норм, суд констатує, що доводи, якими захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_8 обґрунтовує необхідність призначення експертизи, не вказують на наявність обставин, передбачених у ч. 2 ст. 332, ч. 2 ст. 242 КПК України, які б зобов`язували суд призначити експертизу та не містить обгрунтувань, визначених ч. 1 ст. 244 КПК України.

Так, надаючи оцінку доводам клопотання, суд зазначає, що обставиною, якою обґрунтовується необхідність призначення почеркознавчої експертизи, значиться припущення та сумнів щодо належності підпису у Фототаблиці до Протоколу огляду місця події від 02.04.2020 року, складеній на 5 (п`яти) аркушах в кримінальному провадженні №0000208 від 03.04.2020 року слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції ОСОБА_10 .

Водночас, суд зауважує, що будь-яке клопотання, в тому числі і про призначення експертизи має бути обґрунтованим та мотивованим. Така позиція висловлена у рішеннях Верховного суду, зокрема у постановах від 13.05.2021 № 552/5763/17 та № 738/329/17 від 28.01.2020. При цьому, сумніви щодо належності підпису слідчого мають ґрунтуватися не лише на припущеннях, а й на сукупності ознак, які можуть переконати стороннього спостерігача в обґрунтованості таких сумнівів.

Окрім того, необхідність проведення експертизи обгрунтована також тим, що печатка на фототаблиці є «СУ ГУНП в Полтавській області», в той час як слідчий ОСОБА_10 є слідчим СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області.

Водночас, суд не позбавлений можливості оцінити зазначені у клопотанні сторони захисту доводи та докази як окремо кожний, так і у їхній сукупності та взаємозв`язку і з іншими дослідженими у судовому провадженні доказами.

Слід також зазначити, що доводи сторони захисту щодо невідповідності фототаблиці до протоколу огляду місця події від 02.04.2020 вимогам процесуального закону не можуть бути підставою для призначення почеркознавчої експертизи, оскільки стосуються правового питання, а саме: оцінки доказів на предмет їхньої допустимості. Тоді як за ч. 1 ст. 242 цього ж Кодексу проведення експертизи для з`ясування питань права не допускається.

Також суд зазначає, що згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не покладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи («Хусейн та інші проти Азербайджану», заяви №№ 35485/05; 35680/05; 36085/05; 45553/05, 26.07.2011, § 196; «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія», заяви №№ 26711/07, 32786/10, 34278/10, 12.05.2016, § 95).

Відповідно до п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.97 року N 8 Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду (зокрема щодо вини, неосудності чи недієздатності особи тощо). Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Враховуючи викладене, оскільки в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених статтями 242, 332 КПК України, для призначення експертизи, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст. 350 КПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про призначення почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1 .

Повний текст ухвали оголошено об 11 год 50 хв 02 лютого 2023 року.