Справа № 643/1541/23
Провадження № 1-кс/643/292/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2023 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000603 від 21.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за процесуальним керівництвом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000603 від 21.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 20.02.2023 близько о 13 год. 00 хв., точний час в ході досудового розслідування не встановлений, у період дії в Україні воєнного стану, який було введено 24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022, строк дії якого було продовжено Указом Президента України, від 07 листопада 2022 року № 757/2022 з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходились за адресою: АДРЕСА_1 , під виглядом волонтерів та видачі гуманітарної допомоги, зайшли до квартири АДРЕСА_2 де мешкає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

Далі, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 , реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямованим на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, діючи за попередньою змовою групою осіб, діючи з метою незаконного особистого збагачення за рахунок чужого майна, розподіливши між собою свої злочинні дії, та, згідно усної домовленості ОСОБА_4 повинна була відволікати потерпілу, спостерігати, щоб їх злочинні дії не були помічені сторонніми особами, та, у випадку їх можливого викриття, попередити ОСОБА_5 в той час як остання повинна була, відшукати грошові кошти та інше коштовне майно потерпілої ОСОБА_6 для подальшого викрадення.

Надалі, ОСОБА_4 , згідно раніше досягнутої усної домовленості, реалізуючи спільний злочинний намір, спрямований на таємне викрадення майна, попросила потерпілу ОСОБА_6 , дати попити води, після чого разом з потерпілою зайшла в кухню, де спостерігала, щоб їх злочинні дії не були помічені сторонніми особами та потерпілою, маючи на меті, у випадку їх викриття, вчасно попередити ОСОБА_5 , у той час як остання, реалізуючи спільний злочинний умисел, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його наслідки, у вигляді завдання шкоди потерпілій і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливі мотиви, з метою незаконного збагачення в умовах воєнного стану, зайшла в житлову кімнату де з шафи таємно здійснила крадіжку грошових коштів у розмірі 18100 гривень, номіналом купюр: дев`ять купюр номіналом 1000 гривень, вісімнадцять купюр номіналом 500 гривень, дві купюри номіналом 50 гривень та одну купюру номіналом 10 доларів США, згідно курсу НБУ на момент вчинення кримінального правопорушення становить 365 гривень 69 копійок.

Після цього, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 , не бажаючи бути поміченими та викритими у вчиненні злочину, утримуючи при собі викрадені грошові кошту, з місця скоєння злочину зникли, та розпорядились викраденим майном на власний розсуд, чим спричинили потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 18465,69 грн.

З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, на підставі ч. 1 ст. 237 КПК України було проведено огляд місця події 22.02.2023 в період часу з 17:00 до 17:20 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30,службовий кабінет № 97, де ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видала мобільний телефон ТМ «S-Tell» imei: НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 з сім картою номер НОМЕР_3 .

Вилучені під час огляду місця речі мають істотне значення по кримінальному провадженню для встановлення істини по кримінальному провадженню. У разі повернення речових доказів вони можуть будуть знищенні, зіпсовані та пошкодженні та з метою подальшого відшкодування матеріальних збитків потерпілому.

Прокурор разом із клопотанням надала заяву, в якій просила проводити судове засідання без її участі, клопотання підтримала. Крім того подала клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначила, що не мала можливості звернутися з клопотанням у встановлений законом строк, у зв`язку з тим, що займалася невідкладними слідчими діями по іншому кримінальному провадженню та приймала участь онлайн у судових засіданнях. На підставі викладеного просив клопотання задовольнити.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає причини пропуску строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна поважними, а накладення арешту вважає обґрунтованим та таким, що відповідає виконанню завдань, перелічених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно із позбавленням права відчуження, розпорядження та користування майном, а саме на мобільний телефон ТМ «S-Tell» imei: НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 з сім картою номер НОМЕР_3 , який був вилучений 22.02.2023 у ОСОБА_5 за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, службовий кабінет № 97.

Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1