233 № 233/1409/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

04 квітня 2023 року слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області ОСОБА_7 по кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000118 від 30.03.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Костянтинівка, Донецької області, українки, громадянки України, з середньо-спеціальною освітою, розлученої, яка на утриманні неповнолітніх дітей не має, офіційно не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

03 квітня 2023 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Краматорського районного управління поліції ГУНП України в Донецькій області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, має вік 57 років, задовільний стан здоров`я, не має міцних соціальних зв`язків (розлучена, дітей не має), не працює, не має офіційного заробітку, раніше не судима, може переховується від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідків.

Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, ч. 1 ст.177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, тому наслідки і ризик втечі для підозрюваної можуть бути визнані нею менш небезпечними, ніж кримінальне переслідування. Також, враховуючи те, що м. Костянтинівка Донецької області, де на теперішній час проживає ОСОБА_5 , знаходиться у безпосередній близькості до тимчасово неконтрольованої окупованої території України, підозрювана може з великою вірогідністю у короткий проміжок часу змінити місце свого проживання та переховуватись на тимчасово окупованій території.

- незаконно впливати на свідка ОСОБА_8 та з цією метою може чинити тиск на свідків, спробувавши переконати, залякати або домовитися про надання неправдивих свідчень, або будь-яким іншим шляхом незаконно на них впливати, що підтверджується тим, що свідок є знайомою підозрюваної ОСОБА_5 , проживає у м. Костянтинівка Донецької області. Також, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти життя особи, вона може змусити свідка ОСОБА_8 змінити показання на свою користь шляхом здійснення незаконного впливу на останню.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти цим ризикам.

Копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручені підозрюваній ОСОБА_5 31 березня 2023 року о 15 годині 20 хвилин, про що свідчить розписка останньої.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити, заперечували з приводу клопотання захисника посилаючись на наявність ризиків вказаних у клопотанні слідчого.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечувала щодо клопотання прокурора. Щодо клопотання захисника зазначила, що не хотіла вбивати, додала, що не варто було їй повертатись в м. Костянтинівка. Повідомила, що за місцем її проживання відрізали за несплату світло та газ, вона почала підробляти неофіційно, але цих коштів, щоб утримувати чоловіка та сплатити комунальні борги не вистачало. Не пішла від чоловіка який її бив, бо вже звикла до нього.

Захисник в судовому засіданні не погодився з клопотанням слідчого та думкою підзахисною. Вважає, що тримання під вартою це винятковий запобіжний захід, ризики зазначені слідчим в клопотанні не обґрунтовані, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово. Додав, що ОСОБА_5 визнала свою причетність до скоєного злочину, не відомо коли саме підозрювана збиралась виїхати до родичів, Додав, що підозрювана мала безвихідне становище, проживала з чоловіком який постійно вчиняв сварки та погрожував фізичною розправою.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.115 КК України 30 березня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000118.

30 березня 2023 року о 18 годині 50 хвилин підозрюваній ОСОБА_5 , у присутності захисника ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та вручено копію повідомлення про підозру і пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 20 березня 2023 року, приблизно о 19 год. 00 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування встановлено не було, ОСОБА_5 разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_9 перебували за місцем спільного проживання за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час між ОСОБА_5 та ОСОБА_9 виник словесний конфлікт через побутові питання. В ході конфлікту ОСОБА_9 почав висловлювати в бік ОСОБА_5 погрози фізичною розправою. Під час конфлікту ОСОБА_5 почала відчувати неприязнь до ОСОБА_9 , на ґрунті чого у неї виник злочинний умисел, направлений на умисне противоправне заподіяння смерті останньому.

20 березня 2023 року, приблизно о 19 год. 10 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування встановлено не було, ОСОБА_5 , сидячи на ліжку в приміщенні спальної кімнати за адресою: АДРЕСА_2 , негайно реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 , взяла зі столу, який знаходився поруч, кухонний ніж та утримуючи його у правій руці нанесла один удар в спину останньому, а саме - в область грудної клітини ліворуч.

Своїми умисними діями, безпосередньо спрямованими на заподіяння смерті, ОСОБА_5 заподіяла ОСОБА_9 проникаюче колото-різане поранення грудної клітини з ушкодженням лівої легені, від яких останній помер на місці.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в умисному противоправному заподіянні смерті іншій особі, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

За приписами ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого погодженого з прокурором або за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину та триває два місяці.

Згідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Обґрунтованість підозри передбачає наявність фактів чи свідчень, здатних переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

В судовому засіданні встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, достатньою мірою підтверджується копіями доказів, що містяться у матеріалах справи:

-протоколом огляду місця події від 29 березня 2023 року відповідно до якого проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 під час якого зафіксовано обстановку вчиненого кримінального правопорушення, оглянуто труп ОСОБА_9 та вилучено речові докази;

- протоколом огляду трупу від 30 березня 2023 року відповідно до якого лікарем судово-медичним експертом в приміщенні моргу оглянуто труп ОСОБА_9 ;

- лікарським свідоцтвом про смерть № 47 від 30 березня 2023 року відповідно до якого причиною смерті ОСОБА_9 стало проникаюче колото-різане поранення грудної клітини з пошкодженням лівої легені;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 30 березня 2023 року відповідно до якого остання повідомила, що у неї є кума ОСОБА_5 22-23.03.2023 вона подзвонила і запропонувала зустрітись оскільки давно не бачились. Вона запросила її в гості. Під час спільного вживання спиртних напоїв ОСОБА_5 розплакалась та повідомила, що вбила свого співмешканця ОСОБА_10 ножем. На її здивування ОСОБА_11 повідомила, що пошуткувала і сказала, що ОСОБА_10 поїхав у відрядження;

- протоколом допиту підозрюваного від 31 березня 2023 року відповідно до якого ОСОБА_5 пояснила, що на протязі останніх 15 років перебувала у відносинах з ОСОБА_12 . Спільно проживали в його квартирі за адресою: АДРЕСА_2 . Останнім часом стосунки між ними були напружені через зловживання ОСОБА_13 алкогольними напоями. ОСОБА_13 дозволяв собі піднімати на неї руку. 20 березня 2023 року ОСОБА_13 прийшов додому у стані алкогольного сп`яніння та приніс з собою пляшку з алкоголем. Між ними стався словесний конфлікт, ОСОБА_13 простягнув руку до пуфа який стояв поряд з ліжком і вона, злякавшись, що він вдарить її як це було вже раніше схопила зі столу ніж на нанесла ним удар ОСОБА_13 . Від удару ОСОБА_13 впав на ліжко, захрипів, з рота пішла кров, а потім перестав дихати. Вона накрила його ковдрою. Ні поліцію, ні швидку допомогу не викликала. Закрила квартиру та пішла до куми, згодом хотіла поїхати з міста;

- протоколом проведення слідчого експерименту від 31 березня 2023 року відповідно до якого підозрювана ОСОБА_5 в присутності понятих та захисника на місці скоєння злочину розказала та показала за яких обставин спричинила тілесне ушкодження ОСОБА_9 від яких останній помер;

- протоколом огляду речей від 31 березня 2023 року відповідно до якого під час проведення слідчого експерименту ОСОБА_5 вказала на ніж та пояснила, що саме цим ножем вона спричина тілесне ушкодження ОСОБА_13 . Вказаний ніж був оглянутий та вилучений;

- протоколом огляду речей від 31 березня 2023 року відповідно до якого ОСОБА_5 добровільно надала для огляду ключі від квартири за адресою: АДРЕСА_2 та належний їй мобільний телефон.

Наведеного вище достатньо для висновку, що підозра на даній стадії кримінального провадження відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_14 .

В судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме - переховування від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання, яке може понести ОСОБА_5 , в разі доведення її вини, за особливо тяжке кримінальне правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та яке може бути визнане ним більш небезпечним ніж втеча. Крім того, під час допиту підозрюваної остання зазначила, що після скоєного ніж сховала у сумку в коридорі бо збиралась їхати до родичів в іншу область.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, вказав на те, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає неможливим застосування щодо ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризиків, зазначених в клопотанні та встановлених в судовому засіданні та забезпечення виконання підозрюваним покладених на неї процесуальних обов`язків.

Суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особі підозрюваної ОСОБА_5 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що їй інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної ОСОБА_5 , судом на теперішній час не встановлено. Більш м`який запобіжний захід - домашній арешт на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам.

При цьому в достатній мірі оцінено в сукупності також такі обставини: обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її вини за злочин, у вчиненні якого вона підозрюється; особу підозрюваної - розлучена, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судима, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, не працевлаштована, характеризується посередньо. Наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України; слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого і застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, зокрема повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, відсутні підстави для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Разом з тим слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193-198 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту цілодобово - відмовити.

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області ОСОБА_7 про застосування до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)»- задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000118 від 30.03.2023 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» в межах строку досудового розслідування до 30 травня 2023 року включно.

ОСОБА_5 тримати під вартою в умовах в ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» розташованої за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Надії Алексеєнко, буд. № 80.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваній ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_3 .

На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: