УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 року м. Володимир

Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання начальника сектору дізнання Володимир-Волинського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000023 відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України про арешт майна ,-

ВСТАНОВИВ:

Із клопотання вбачається, що 12 січня 2023 року працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 (з м.д.н.п Володимир-Волинський) на пункті пропуску "Устилуг" було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який під час проходження прикордонного контролю надав тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідку ВЛК, які містить ознаки підробки.

12.01.2023 року відомості про даний кримінальний проступок внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 з попередньою кваліфікацією за ч. 4 ст. 358 КК України.

12.01.2023 року під час огляду місця події було вилучено тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 16.04.2021 року та довідку ВЛК №264/29 від 10.01.2023 року на ім`я ОСОБА_4 , пред`явивши які працівникам прикордонної служби, ОСОБА_4 намагався перетнути державний кордон України.

Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вказане пенсійне посвідчення вважається тимчасово вилученим майном.

Крім того, на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд необхідних судових експертиз та слідчих дій за участю вказаного майна.

Таким чином, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 16.04.2021 року та довідку ВЛК №264/29 від 10.01.2023 підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користування, оскільки має значення речового доказу і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за його участі ряду судових експертиз та слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження. В іншому ж випадку, таке майно, що є речовим доказом у кримінальному провадженні, підлягатиме поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних експертиз, оскільки сліди злочину на ньому можуть бути знищені.

В судове засідання дізнавач подав заяву про проведення розгляду справи за його відсутності, вимоги клопотання підтримує повністю.

Вивчивши матеріали, які були додані до клопотання про накладення арешту на майно, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна , і за наявності також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Так, згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Таким чином, вилучені підчас огляду тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 16.04.2021 року та довідку ВЛК №264/29 від 10.01.2023 мають значення речових доказів у кримінальному провадженні №0000023 від 12.01.2023 року, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, клопотання слідчого про накладення арешту на майно слід задовольнити та накласти арешт на майно.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання Володимир-Волинського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження, користування та розпорядження на: тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 16.04.2021 року та довідку ВЛК №264/29 від 10.01.2023, що видані на ім`я ОСОБА_4 , які було вилучено у ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Арешт майна є тимчасовим, до скасування у встановленому КПК України порядку заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її постановлення.

Слідчий суддя /-/-підпис.

Суддя Володимир-Волинського міського суду ОСОБА_1