Справа № 464/4983/22
пр.№ 1-кс/464/1226/22
У Х В А Л А
24 жовтня 2022 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого Відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 13 жовтня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000836, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Львова, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

у с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 , про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 125 400 грн. Покликається на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Ураховуючи особу підозрюваного та обставини вчинення ним злочинних дій, підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належну поведінку.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, а підозрюваний та захисник, не оспорюючи обґрунтованість підозри, проти такого заперечили, захист просить обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з електронним засобом контролю.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали в його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку з огляду на таке.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відділом поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 13 жовтня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000836, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні 07 та 11 жовтня 2022 року злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, - таємному викраденні чужого майна (крадіжки), повторно, вчиненому в умовах воєнного стану.

Слідчим у клопотанні з доданими документами з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 згаданого злочину: протоколами про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та нішу подію, протоколами допиту свідка та представника потерпілого, актом контрольної інвентаризації цінностей, довідками про вартість, протоколами зняття показань технічних приладів та технічних засобів, протоколами огляду предметів, які визнані речовими доказами та долучені до кримінального провадження, протоколом допиту підозрюваного, в якому свою вину визнав повністю (в присутності захисника), що є достатніми на даному етапі кримінального провадження для визнання підозри обґрунтованою. Будь-які інші докази, які б викликали сумніви в обґрунтованості підозри, в матеріалах кримінального провадження відсутні.
З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини та наведені норми Кримінального процесуального кодексу України, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у тяжкому злочині (ст.12 КК України), за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, його вік, стан здоров`я (скарг не надходило), сімейний (неодружений, вдівець) та майновий стан (відсутнє постійне офіційне місце роботи), має малолітню дитину, особу підозрюваного, який має судимість притягувався до кримінальної відповідальності вироком Сихівського районного суду м.Львова від 20 травня 2022 року за ч.1 ст.190, ч.2 ст.185, ч.4 ст.185 КК України з урахуванням ч.1 ст.70 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнено від відбування покарання з випробування з іспитовим строком 3 роки та покладенням обов`язків, передбачених ст.76 КК України, покарання не відбуто, судимість не погашена.

Застосування запобіжного заходу зможе запобігти доведеним прокурором ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчиняти інше кримінальне правопорушення. Ризики незаконного впливу на потерпілого, свідків не доведені.
При розгляді клопотання у суді слідчим суддею встановлено, що підозрюваний має малолітню дитину, мати якої (дружина підозрюваного) померла. Стороною обвинувачення не вчинено жодних дій щодо підтвердження чи спростування факту проживання малолітньої дитини разом з підозрюваним батьком. Установити місце проживання дитини не вдалось, а тому за даних умов при можливому взятті підозрюваного під варту вживати заходи щодо тимчасового її влаштування не виявляється можливим.

Прокурором не додано доказів, які свідчили, що підозрюваний не виконував чи не виконує покладені на нього процесуальні обов`язки у цьому чи іншому провадженні (наявний обвинувальний акт за ч.2 ст.190 КК України), а можливе недотримання як засудженим ст.ст.75, 76 КК України тягне за собою призначення покарання за правилами ст.71 КК України.
Слідчий суддя не повинен в даному конкретному випадку компенсувати недоліки роботи слідчого та прокурора, перебираючи на себе функцію органу досудового розслідування.

Сама по собі тяжкість кримінального правопорушення проти власності, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , та можливість суворого покарання, не можуть бути безумовними та самодостатніми підставами для застосування щодо нього найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ця обставина повинна братись до уваги у сукупності разом з іншими обставинами.
Відповідно до вищенаведеного слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено та не обґрунтовано недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя дійшов висновку про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою у відповідності до ч.4 ст.194 КПК України. Поєднання зазначених даних про особу підозрюваного та фактичних обставин справи дають підставу для слідчого судді погодитися із слушними аргументами сторони захисту.
За таких обставин, відповідно до положень ч.2 ст.181 КПК України підозрюваний, який вчинив кримінальне правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, має право на застосування до нього запобіжного заходу більш м`якого, а саме у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово. Даний запобіжний захід за своєю суттю є одним із найбільш суворих.
Зважаючи на принципи справедливості, рівності та домірності (пропорційності) з метою забезпечення справедливого балансу інтересів особи підозрюваного та суспільства, слідчий суддя доходить висновку про необхідність часткового задоволення клопотання прокурора та застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, з покладенням обов`язку носіння електронного засобу контролю та інших обов`язків, який на переконання слідчого судді у повному обсязі забезпечить дотримання останнім належної процесуальної поведінки та цілком нівелює можливість реалізації останнім спроб ухилитися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Водночас покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, сприятиме зменшенню та стримуванню ще наявних ризиків.
Метою запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, яку у даному випадку можна забезпечити шляхом застосування менш суворих, проте не менш ефективних та дієвих запобіжних заходів. Обставини достатньо переконливо підтверджують достатність такого виду забезпечення кримінального провадження, який на цьому етапі кримінального провадження є найбільш дієвим та стримуючим засобом для підозрюваного. При порушенні домашнього арешту орган досудового розслідування та прокурор не позбавлені можливості звернутися із клопотанням про застосування більш судового запобіжного заходу.
Керуючись ст.ст.176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України,
п о с т а н о в и в :

Задоволити клопотання частково.

Застосувати до ОСОБА_4 домашній арешт із забороною цілодобово покидати житло за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- носити засіб електронного контролю;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали становить два місяці, тобто до 24 грудня 2022 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню, яку передати для виконання Відділу поліції № 2 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8