Справа № 761/6707/23
Провадження № 1-кс/761/4616/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000091 від 02.12.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, яке вилучено 17.02.2023 в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання директора Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» () Дзекан- ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: ноутбук чорного кольору «Acer», серійний номер:NXMS2EU007435105A07600 зі шнуром та печатку Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» ().

В обгрунтування клопотання зазначено, що детективами підрозділу детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000091 від 02.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» (), за попередньою змовою з службовими особами Первинної профспілкової організації міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» (код ЄДРПОУ 2582774) шляхом зловживання своїм службовим становищем вчинили привласнення бюджетних коштів у загальній сумі 8,19 млн. грн., що становить особливо великий розмір, тобто вчинили кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України.

17.02.2023 на підстави ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.02.2023 в період часу з 07 год. 22 хв. по 10 год. 34 хв. було проведено обшук за місцем фактичного проживання директора Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» () Дзекан- ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_5 ході якого вилучено:

- ноутбук чорного кольору «Acer», серійний номер:NXMS2EU007435105A07600 зі шнуром, який належить ОСОБА_5 , на якому з її слів зберігаються документи в електронному вигляді щодо МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» (), про зазначено в протоколі.

- печатка Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» ().

18.02.2023 на підставі постанови детектива керуючись ст.ст.98,100,110 КПК України ноутбук чорного кольору «Acer», серійний номер:NXMS2EU007435105A07600 зі шнуром та печатка Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» () було визнано речовим доказом.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити, та заначив, що просить накласти арешт із забороною відчуження майна.

Власник майна у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання. Заяв, клопотань не надійшло.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про наступне.

З матеріалів клопотання вбачається, що детективами підрозділу детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000091 від 02.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

При цьому, ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, в силу ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

17.02.2023 на підстави ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва було проведено обшук за місцем фактичного проживання Дзекан- ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого вилучено:

- ноутбук чорного кольору «Acer», серійний номер:NXMS2EU007435105A07600 зі шнуром, який належить ОСОБА_5 , на якому з її слів зберігаються документи в електронному вигляді щодо МКП «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» (), про зазначено в протоколі.

- печатка Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» ().

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Постановою старшого детектива від 18.02.2023 вилучений ноутбук чорного кольору «Acer», серійний номер:NXMS2EU007435105A07600 та печатка Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000091 від 02.12.2022.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання встановлено, що вказане майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, перевіривши додані до матеріалів клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити, наклавши арешт на майно, оскільки воно має значення для кримінального провадження та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто містить ознаки речових доказів, зазначених у ст. 98 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено 17.02.2023 в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання директора Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» () Дзекан- ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: ноутбук чорного кольору «Acer», серійний номер:NXMS2EU007435105A07600 зі шнуром та печатку Міського комунального підприємства «ХЕРСОНТЕПЛОЕНЕРГО» ().

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1