Справа № 309/3207/22
Провадження № 1-кс/309/95/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2023 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000175 від 08.08.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 358, ч.2 ст. 246 КК України, про скасування арешту тимчасово вилученого майна ,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася в суд з клопотанням про скасування арешту майна.

Клопотання вмотивовано тим, що 08.08.2022 року працівниками поліції на автодорозі Долина - Хуст біля с. Горінчево затримано автомобіль марки „КАМАЗ, д.н.з. НОМЕР_1 , з причепом „ГКБ, д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія з лісопродукцією, що належить їй на праві власності, у кількості 38 метрів кубічних.

По даному факту 08.08.2022 було зареєстроване кримінальне провадження № 0000175 і 11.08.2022 слідчим суддею Хустського районного суду була винесена ухвала про накладення арешту на вказаний автомобіль та 38 метрів кубічних деревини.

Тобто, слідчим було вилучено автомобіль та деревину у кримінальному провадженні. З моменту вилучення пройшло більше п`яти місяців. Деревина перебуває на стоянці відділу поліції, де вона псується і втрачає свою вартість. В той же час, слідчим суддею на вказаний ліс накладено арешт, який позбавляє власника можливості розпорядитися своїм майном на власний розсуд.

Згідно зі ст.174 КПК України, право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту на майно має підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, та інший власник або володілець майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. При цьому, згідно з постановою Касаційного кримінального суду Верховного суду від 08.02.2018 р. у справі № 490/2167/17 (провадження № 51- 1053км18) оскаржувати арешт майна може і представник володільця - тобто відповідний адвокат. В даному випадку вона взагалі є свідком по даному кримінальному провадженню і не розуміє суть арешту.

Важливим є питання щодо обсягу скасування арешту деревини. Згідно з положеннями ст.174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково. В залежності від обставин справи можна звертатись до слідчого судді, суду з клопотанням про повне скасування арешту, чи про часткове. Адже під час розгляду такого клопотання досудове розслідування ще триває, деревина втрачає свою ринкову вартість. Про якесь часткове скасування арешту не може йти мова.

Згідно статті 397 ЦК України володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе, а фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду.

Згідно статті 398 ЦК України право володіння виникає на підставі договору з власником або особою, якій майно було передане власником, а також на інших підставах, встановлених законом.

Отже, для такого фактичного стану необхідні два елементи: об`єктивний фактично мати річ у своєму володінні і суб`єктивний вважати дану річ своєю, такою, що належить йому за правом. За наявності цих двох елементів фактична наявність речі в певної особи визнається володінням. Звідси випливає, що володіння це не право» а факт, фактичне володіння, фактичний стан, за яким володілець має річ і вважає її своєю.

В даному випадку ОСОБА_3 є власником даного майна, у якого знаходилась деревина і була передана згідно договору та на підставі товаро- транспортної накладної іншій фізичній особі.

У своєму клопотанні ОСОБА_3 просить суд скасувати арешт, який накладений на 38 метрів кубічних деревини, яка завантажена на автомобіль марки „КАМАЗ, д.н.з. НОМЕР_1 , з причепом „ГКБ, д.н.з. НОМЕР_2 .

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, надіславши суду заяву про розгляд справи у її відсутність, клопотання підтримує та просить його задоволити.

В судове засідання слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , прокурор Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 не з`явились, про місце і час розгляду клопотання повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання у їх відсутність.

Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, а також матеріали кримінального провадження № 0000175 від 08.08.2022 р., слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 11.08.2022 р. клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000175 щодо кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358 та ч. 2 ст. 246 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна задоволено. Накладено арешт на тимчасово вилучене майно у даному кримінальному провадженні, а саме на 38 метрів кубічних деревини, яка була завантажена на автомобілі «КАМАЗ», д.н.з. НОМЕР_1 , з причепом «ГКБ», д.н.з. НОМЕР_2 ,власником якого є ОСОБА_6 , мешканець АДРЕСА_1 до його скасування у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч.3 ст.41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до положень ч.1,2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено не обґрунтовано.

Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Слідчим суддею встановлено, що арешт на деревину, об`ємом 38 м3, накладено з метою виконання вимог процесуального забезпечення ідентифікації, виявлення, фіксування слідів діяння, що містять ознаки злочину, передбаченого ч.2 ст.249 КК України, з метою заборони відчуження майна, оскільки постановою слідчого вищезгадану деревину визнано речовим доказом в кримінальному провадженні, як таку, що зберегла на собі сліди злочину.

Слідчий суддя враховує, що період досудового розслідування триває більше 6 місяців і за цей час повинно було бути проведено по арештованому майну всі необхідні експертизи.

Крім того зберігання даної деревини хвойної породи більше 3 місяців в неналежних умовах на території арешт майданчику Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області згідно ТУУ 16.1-4:2018 «Лісоматеріали круглі Маркування, сортування, транспортування, приймання, облік та зберігання. Технічні умови» призводить до пошкодження і в подальшому знищення цієї деревини.

В судовому засіданні встановлено, що з моменту накладення арешту на деревину 11.08.2022 р. дана деревина так і не була передана для належного зберігання відповідальній особі, як цього вимагає КПК України та Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, затверджений Постановою КМУ України від 19 листопада 2012 р. № 1104, зокрема п.5 даного порядку передбачає, що умовою зберігання речових доказів повинне бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Забороняється зберігання речових доказів в умовах, що можуть призвести до їх знищення чи псування.

Як вбачається із товарно-транспортних накладних, які знаходяться в матеріалах справи, деревина, на яку було накладено арешт, була офіційно придбана ФОП ОСОБА_3 у ДП « Міжгірське ЛГ» відповідно до договорів купівлі-продажу, які також знаходяться в матеріалах справи.

15 вересня 2022 р. з участю спеціалістів Хустського ЛГД було проведено огляд із встановленням замірів діаметру, породи та класифікації деревини, за наслідками якого вилучена деревина відповідає документам, які були надані власником вилученого майна.

Слідчий суддя також констатує, що у даному кримінальному провадженні не було призначено жодної експертизи, а також на даний час жодній особі не повідомлено про підозру.

Враховуючи вищевикладене та те, що за шість місяців досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні слідчим не було ідентифіковано, вилучену деревину, яка належить ОСОБА_3 , як незаконно зрізану, однією з кваліфікуючих ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.246 КК України, є незаконна порубка, тобто орган досудового розслідування повинен встановити місце незаконної порубки, а також провести відповідні експертизи щодо того, чи є підробленими подані документи на деревину, однак станом на час розгляду клопотання в суді (понад шість місяців) місце незаконної порубки не встановлене, жодної експертизи чи є подані документи підробленими не призначено. Крім того, повідомлення про підозру нікому не пред`явлено, тому слідчий суддя вважає, що необхідність застосування такого заходу як арешт майна стосовно зазначеної деревини відпала.

Керуючись ст. ст.100,170,174 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 задоволити.

Скасувати арешт, який накладений відповідно до ухвали слідчого судді Хустського районного суду від 11 серпня 2022 року, а саме на 38 метрів кубічних деревини, власником якої є ОСОБА_3 , мешканка АДРЕСА_2 та повернути її власнику ОСОБА_3 , мешканці АДРЕСА_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали виготовлено 15 лютого 2023 року.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1