Справа № 686/5074/23
Провадження № 1-кс/686/1726/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника особи, в інтересах якої подана скарга - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати керівника обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР за його повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366 та ч.2 ст.384 КК України.

Узагальнені доводи скарги.

В обґрунтування скарги вказує, що 26.01.2023 адвокат ОСОБА_3 звернувся до керівника Хмельницької обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Ознаки кримінального правопорушення особа, яка подала скаргу вбачає у тому , що суддю ОСОБА_5 під час перегляду Хмельницьким апеляційним судом справи про вчинення адміністративного правопорушення, учасником якої був його клієнт ОСОБА_4 суддю апеляційного суду ОСОБА_5 було введено в оману.

Проте,відомості за заявою адвоката ОСОБА_3 не внесені до ЄРДР

З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущено бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.

Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.

Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані матеріали перевірки за заявою адвоката ОСОБА_3 .

Позиції учасників провадження.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 подану скаргу підтримав, наполягав на зобов`язанні внесення відомостей до ЄРДР саме керівника обласної прокуратури як суб`єкта, до якого він звертався та який має такі повноваження.

Від органу досудового розслідування, до якого була направлена заява ОСОБА_3

про вчинення кримінального правопорушення, на дійшли копії матеріалів перевірки №235зкп від 03.02.2023

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, матеріали перевірки №235 зкп, заслухавши пояснення особи, яка подала скаргу дійшов такого висновку.

Право та судова практика

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.

У порядку судового контролю за поданою відповідно до ст..303 КПК України скаргою слідчим суддею можуть бути перевірені достатність даних, які вказують на ознаки кримінального правопорушення та підстави, за яких відомості уповноваженою особою до ЄРДР не внесені.

Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.

Як вбачається з матеріалів скарги та наданих матеріалів адвокат ОСОБА_3 звернувся на ім`я керівника Хмельницької обласної прокуратури у ОСОБА_7 із заявою від 26.01.2023 про вчинення кримінального правопорушення.

Указана заява того самого дня зареєстрована у Хмельницькій обласній прокуратурі за №2451-23.

У подальшому заява направлена із Хмельницької обласної прокуратури до Окружної прокуратури м.Хмельницького, звідки листом від 31.01.2023 за підписом заступника її керівника ОСОБА_8 , направлена до ТУ ДБР у м.Хмельницькому, де зареєстрована за №235зкп 03.02.2023.

У поданій заяві та скарзі особа, яка її подала стверджує про підробку документів і введення в оману суддю Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_5 .

Зацікавленими особами на переконання адвоката ОСОБА_3 є ОСОБА_9 і його адвокати ОСОБА_10 і ОСОБА_11 .

За твердженням заявника, постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області провадження у справі про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Натомість постановою Хмельницького апеляційного суду від 05.10.2022 постанову Хмельницького міськрайонного суду від 17 січня 2022 року, якою провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_4 закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП скасовано, новою постановою ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, а провадження закрито на підставі ст. 38 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Указане на переконання скаржника стало можливим завдяки злочинній змові ОСОБА_9 , його адвокатів ОСОБА_10 , ОСОБА_11 і невстановлений працівників апеляційного суду, внаслідок чого з`явилася невідомо ким складена постанова, яку підписав суддя ОСОБА_5 про призначення експертизи, у якій зазначено, що на місці пригоди зафіксовані сліди гальмування автомобіля BMW 530ХІ р.н. НОМЕР_1 , з яких праві довжиною - 26,8 метрів, ліві - 24,8 метрів.

Така інформація відсутня у документах, які складалися працівниками поліції.

Адвокат ОСОБА_3 виключає свідоме і умисне зазначення суддею ОСОБА_5 у вказаній постанові про призначення експертизи таких вихідних даних.

У подальшому постановою Хмельницького апеляційного суду від 05.10.2022 постанову Хмельницького міськрайонного суду від 17 січня 2022 року, якою провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_4 закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП скасовано, новою постановою ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, а провадження закрито на підставі ст. 38 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Указане за переконанням скаржника свідчить про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366 КК України, ч.2 ст.384 КК України.

Листом за підписом начальника Першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Хмельницькому) ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_12 від 17.02.2023 за вих. № 235зкп/14-01-01-01-533/2023 ОСОБА_3 надана відповідь, в якій зазначено, що у його звернення відсутні ознаки кримінального правопорушення, а тому підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

І досліджені матеріали свідчать про відсутність підстав стверджувати про ознаки кримінального правопорушення.

Жодних обґрунтованих посилань на підтвердження вказаних обставин скарга та долучені до неї матеріали не містять.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У поданій скарзі адвокат ОСОБА_3 фактично висловлює незгоду із постановою Хмельницького апеляційного суду відносно ОСОБА_4 та в судовому засіданні ствердив, що суддя ОСОБА_5 не міг призначити експертизу у межах зазначеної справи із вихідними даними, що містять сліди гальмування.

При розгляді скарги особи на бездіяльність органу досудового розслідування, слідчий суддя не наділений повноваженнями надавати правову оцінку правильності рішення іншого суду, яке набрало законної сили та здійснювати його ревізію.

Немає таких повноважень і у органу досудового розслідування.

Здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб забороняється і тягне відповідальність, установлену законом (ч. ч. 1, 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Вчинення (не вчинення) суддею (судом) процесуальних дій під час розгляду конкретної справи, а також ухвалені у ній рішення можуть бути оскаржені до суду вищої інстанції у порядку, передбаченому процесуальним законом для тієї справи, під час розгляду якої вони відповідно були вчинені (мали бути вчинені) чи ухвалені.

Усі процесуальні порушення, що їх допустили суди після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду, можуть бути усунуті лише у межах відповідної судової справи, в якій такі порушення були допущені.

Оскарження вчинення (не вчинення) судом (суддею) у відповідній справі процесуальних дій і ухвалених у ній рішень не може відбуватися шляхом ініціювання нового судового процесу проти суду (судді).

Відсутність правової регламентації можливості оскаржити процесуальні рішення судді інакше, ніж у порядку апеляційного та касаційного перегляду, а також неможливість притягнення суду (судді) до відповідальності за такі рішення є легітимними обмеженнями, покликаними забезпечити правову визначеність у правовідносинах учасників справи між собою та з судом, а також загальновизнаними гарантіями суддівської незалежності.

Такі обмеження не шкодять суті права на доступ до суду та є пропорційними означеній меті заради досягнення правової визначеності, яка передбачає повагу до остаточності судових рішень.

Це, зокрема означає, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового судового рішення лише з метою проведення повторного слухання і нового вирішення справи.

Правові висновки щодо відповідальності судді чи суду викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.06.2018 р. у справі №454/143/17-ц, від 21.11.2018 р. у справі №757/43355/16-ц, від 29.05.2019 р. у справі №489/5045/18, від 20.11.2019 р. у справі №454/3208/16-ц.

У заяві та скарзі заявник стверджує про призначення експертизи у вказаній справі та прийняття за результатом рішення у формі постанови, якою його клієнта визнано винуватим у чиненні кримінального правопорушення. Однак таке не могло статися. скільки внаслідок свідомих дій судді.

Підстави стверджувати про введення суддю в оману відсутні.

Разом із цим, відповідно до ч.3 ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя не зобов`язаний давати жодних пояснень щодо суті справ, які перебувають у його провадженні, крім випадків, установлених законом.

Слідчий суддя зазначає, що регламентований КПК України порядок ініціювання кримінального провадження за відсутності належних на те підстав та відсутності ознак, доказів вчинення кримінального правопорушення не може використовуватися для кримінального переслідування особи та досягнення іншої мети, ніж зазначена у ст.2 КПК України

Викладені у скарзі обставини не містять ознак кримінального правопорушення.

Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.

Визначені чинним кримінальним процесуальним законом підстави для захисту права особи на ініціювання кримінального провадження під час розгляду скарги не встановлені.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1