УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 року

Суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4, за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від участі у розгляді скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП в м. Києві щодо не розгляду клопотання № 1 від 06.09.2022 про допит в якості свідка у кримінальному провадженні №0000112 (справа 761/19081/22, провадження 1-кс/761/10665/2022),

ВСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 перебуває скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП в м. Києві щодо не розгляду клопотання № 1 від 06.09.2022 про допит в якості свідка у кримінальному провадженні №0000112.

21 вересня 2022 року на електронну пошту суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від участі у розгляді заяви адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_1 про відвід старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_8 від участі у кримінальному провадженні №000690, у зв`язку із наявністю обставин, які викликають сумніви у її неупередженості та об`єктивності, а саме: той факт, що відповідно до скарги, адвокат просить допитати суддю Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_2 , який являється колегою судді ОСОБА_6 в якості свідка, а тому вказано обставина являється прямою підставою для відводу.

Заявник ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, був повідомлений про час та дату належним чином. Жодних заяв або клопотань на адресу суду не направляв.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, були повідомлені про час та дату судового засідання належним чином, жодних заяв або клопотань, зокрема клопотань про відкладення не направляли, про поважність причин неявки не повідомляли, разом з тим неявка учасників не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Дослідивши матеріали судового провадження, заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді, суддя приходить до наступних висновків.

Так, до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП в м. Києві щодо не розгляду клопотання № 1 від 06.09.2022 про допит в якості свідка у кримінальному провадженні №0000112, та у порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, було передано у провадження слідчого судді ОСОБА_6

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений пунктами 1, 2, 5 ч.1 ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача (п.1 ч.1 ст. 75 КПК України);

- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник (п.2 ч.1 ст. 75 КПК України);

- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст. 75 КПК України).

Згідно до пунктів 3, 4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

При вирішенні цих заяв, суд керується положеннями кримінального процесуального законодавства України, а також ураховує практику Європейського суду з прав людини.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

Так, у справі за заявою Мироненка і Мартиненка проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі Фей проти Австрії, Ветштайн проти Швейцарії). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі Пуллар проти Сполученого королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність слідчого судді презюмується. Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді.

Суд не вважає заяву про відвід судді безумовною підставою для відсторонення судді від участі у кримінальному провадженні. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що вимог щодо неупередженості не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Заявником ОСОБА_3 не викладено будь-яких фактичних даних, які б могли слугувати підставою для сумніву в неупередженості слідчого судді.

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі Ветштайн проти Швейцарії).

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників. Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

На думку суду, не може бути підставою для відводу слідчого судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Позиція заявника щодо відводу з підстав того, що слідчий суддя ОСОБА_6, на його думку не може брати участь у розгляді скарги, оскільки являється упередженою, адже у клопотанні, яке не розглянув слідчий, адвокат просить допитати суддю ОСОБА_2 , являється хибною та не прийнятною, оскільки слідчим суддею не приймається рішення предметом розгляду якого являється зобов`язання провести конкретну дію щодо особи ОСОБА_2 , а саме скарга стосується бездіяльності слідчого та його неправомірних дій.

Доказів особистої упередженості слідчого судді ОСОБА_6 також не вбачається зі змісту заяви про відвід та матеріалів провадження (справа №761/19081/22).

Таким чином, на переконання суду, відсутні підстави стверджувати про існування у цій справі обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6

Підсумовуючи, суддя наголошує на важливості інституту відводу судді для забезпечення безстороннього розгляду справи. Але вмотивованість заяви про відвід судді є процесуальним обов`язком учасника, який повинен добросовісно реалізовувати надане йому право.

За зазначених обставин, заява заявника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 75-81, 309 КПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ :

Заяву заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від участі у розгляді скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Шевченківського УП ГУНП в м. Києві щодо не розгляду клопотання № 1 від 06.09.2022 про допит в якості свідка у кримінальному провадженні №0000112 (справа 761/19081/22, провадження 1-кс/761/10665/2022) - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_4