Справа № 357/2170/23
У Х В А Л А

04 квітня 2023 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання м. Біла Церква Київської області, розглянувши

клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000925 від 24.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України,

У С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна на майно, а саме: автомобіль марки «SKODA» модель ROOMSTER» д.н.з. НОМЕР_1 , тютюнові вироби та алкогольні напої.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначено, що 01.03.2023 ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 було накладено арешт на належне йому майно: автомобіль марки «SKODA» модель ROOMSTER» д.н.з. НОМЕР_1 , тютюнові вироби та алкогольні напої, які перебували в салоні вказаного транспортного засобу. Розгляд клопотання про арешт майна було здійснено без його участі. Арештоване майно було вилучено за результатом огляду місця події (протокол від 24.02.2023) в ході якого був оглянутий належний йому транспортний засіб. Зазначає, що в даному випадку огляд автомобіля здійснювався на підставі його письмового дозволу, який був наданий ним під тиском працівників поліції, погрозою притягнення його до кримінальної відповідальності та відібранням автомобіля на штрафмайданчик. На підставі тиску та погроз з боку працівників поліції, наданий ним дозвіл не був добровільним, оскільки не були наявні всі процесуальні гарантії, які захищали його здатність висловлювати свою справжню волю. Враховуючи незаконність отримання дозволу на проведення огляду автомобіля, слідчий повинен був діяти в рамках положень ч. 3 ст. 233 КПК України. Однак вимоги вказаної частини слідчим також проігноровані. Клопотання слідчого, погодженого з прокурором про проведення обшуку до слідчого судді не надходило, тому вважає, що тимчасово вилучене майно повинно було повернуте йому ще 27.02.2023 відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України. Крім того, звертає увагу слідчого судді на те, що вилучені у його автомобіля тютюнові та алкогольні вироби ним були придбані виключно для власного вживання, мета збуту у нього відсутня, тому в його діях відсутній склад кримінального правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 204 КК України, яка передбачає відповідальність лише за незаконне придбання з метою збуту або зберігання з цією метою, а також збут чи транспортування з метою збуту незаконно виготовлених тютюнових та алкогольних виробів.

У судове засідання прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 не прибув, натомість подав до суду повідомлення про те, що постановою прокурора від 01.03.2023 підслідність даного кримінального провадження визначена за детективами Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області, що розташоване у м. Києві, на який не поширюється територіальна підсудність Білоцерківського міськрайонного суду, а тому з метою непопущення правил підсудності просить повернути клопотання про скасування арешту заявнику.

Власник майна ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber», в судове засідання не прибув, про причини своєї неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

Таким чином, враховуючи норми ст. 174 КПК України, слідчим суддею визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі прокурора та власника майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також вивчивши отриману з Білоцерківської окружної прокуратури Київської області копію постанови про визначення підслідності кримінального провадження № 0000925 від 24.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ постановою № 5 від 3.06.2016 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" указав, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України, до суду, що наклав арешт.

На підставі викладеного власник майна заявив клопотання у порядку ст. 174 КПК України до суду, що наклав арешт.

Однак, відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального правопорушення на підставі ували слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормоюстатті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

За змістом пункту 18 частини 1статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 28 січня 2020 року по справі №591/3603/19.

Так, при витребуванні кримінального провадження № 0000925 від 24.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, через канцелярію суду, отримана копія постанови прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про визначення підслідності від 01.03.2023 відповідно до якої, підслідність кримінального провадження № 0000925 від 24.02.2023 визначена за детективами Територіального управління БЕБ у м. Києві та Київській області.

Із відкритих джерел інформації відомо, що Територіальне управління Бюро економічної безпеки у м. Києва та Київській області територіально не розташоване у межах Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, що свідчить про те, що на нього не поширюється юрисдикція Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, а тому клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, не може бути предметом розгляду Білоцерківським міськрайонним судом Київської області.

Враховуючи вищевикладене слідчий суддя вважає, що клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01.03.2023 (справа № 357/2170/23, провадження № 1-кс/357/553/23) у кримінальному провадженні № 00009259 від 24.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, підлягає поверненню особі, яка його подала для подачі до належного суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 132, 170-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01.03.2023 (у справі 357/2170/23, провадження № 1-кс/357/553/23) у кримінальному провадженні № 00009259 від 24.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, повернути особі, яка його подала для подачі до належного суду.

Повернення клопотання не позбавляє права повторно звернутися до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_5