Справа №463/6463/22
Провадження №1-кс/463/6394/22
У Х В А Л А

28 листопада 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000164 від 02.09.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, підозрюваній у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Львівської обласної прокуратури ОСОБА_6 звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання мотивує тим, що Законом України від 24 березня 2022 року № 2142-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період воєнного стану" (далі - закон), який набрав законної сили 05 квітня 2022 року, пунктом 69.24 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України встановлено наступне - «Тимчасово, з 1 квітня 2022 року на період дії воєнного стану на території України звільняються від оподаткування податком на додану вартість, акцизним податком операції з ввезення фізичними особами на митну територію України автомобілів легкових, кузовів до них, причепів та напівпричепів, мотоциклів, транспортних засобів, призначених для перевезення 10 осіб i більше, транспортних засобів для перевезення вантажів у митному режимі імпорту» (код пільги 311).

Також Законом передбачено внесення змін до Митного кодексу України, а саме пунктом 911 розділу XXI "Прикінцеві та перехідні положення", відповідно до яких тимчасово, на період з дня набрання чинності Законом, але не раніше 1 квітня 2022 року, до припинення чи скасування воєнного стану на території України, пропуск та митне оформлення товарів, що ввозяться (пересилаються) на митну територію України для вільного обігу, здійснюється з урахуванням таких особливостей, зокрема звільняються від оподаткування ввізним митом автомобілі легкові, кузови до них, причепи та напівпричепи, мотоцикли, транспортні засоби, призначені для перевезення 10 осіб i більше, транспортні засоби для перевезення вантажів, які ввозяться громадянами на митну територію України для вільного обігу.

Згідно з класифікатором звільнень від сплати митних платежів при ввезенні товарів на митну територію України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011 (із змінами), встановлено код пільг «311» із звільнення від оподаткування ввізним митом, акцизним податком, податком на додану вартість.

Після набрання чинності Закону України від 21.06.2022 року №2325-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо перегляду пільг з оподаткування», тобто після 00 год. 01.07.2022 року втратили чинність пункти 69.24 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та пунктом 69.24 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Митного кодексу України.

Статтею 74 Митного кодексу України визначено, що митний режим імпорту (випуск для вільного обігу) це митний режим ,відповідно до якого іноземні товари після сплати всіх митних платежів, встановлених законами України на імпорт цих товарів, та виконання усіх необхідних митних формальностей, випускаються для вільного обігу на митній території України.

Метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення визначається наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 631.

Відповідно пункту 2.1 наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 631, для здійснення митного оформлення товарів Декларант подає до ПМО МД, заповнену згідно з обраним митним режимом, її електронну копію (у разі подання МД на паперовому носії), рахунок або інший документ, який визначає вартість товару, та у випадках, встановлених Кодексом, ДМВ.

Відповідно статті 278 Митного кодексу України датою виникнення податкового зобов`язання із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України чи вивезення товарів з митної території України є дата подання митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання органом доходів і зборів у випадках, визначених цим Кодексом та законами України.

Датою виникнення податкових зобов`язань із сплати ПДВ відповідно пункту 187.8 статті 187 та акцизного податку, відповідно пункту 216.4 статті 216 Податкового кодексу України є дата подання контролюючому органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання контролюючим органом у визначених законодавством випадках.

Відповідно статі 295 Митного кодексу України нарахування митних платежів здійснюється декларантом або іншою особою, на яку покладено обов`язок із сплати митних платежів, самостійно крім випадків, якщо обов`язок щодо нарахування митних платежів відповідно до Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України покладається на митні органи.

Для цілей нарахування митних платежів застосовуються ставки, що діють на день подання митному органу митної декларації на товари, а в разі якщо митне оформлення здійснюється без подання митної декларації - на день його здійснення.

Нарахування сум митних платежів здійснюється у валюті України.

У разі якщо для цілей обчислення митних платежів, у тому числі визначення митної вартості товарів, необхідно зробити перерахування іноземної валюти, застосовуються курси валют, визначені відповідно статті 31 Митного кодексу України, якою передбачено, що для цілей здійснення митних формальностей щодо товарів і транспортних засобів комерційного призначення застосовується офіційний курс валюти України до іноземної валюти, встановлений Національним банком України, що діє на 0 годин дня подання митної декларації, або дня здійснення митних формальностей, якщо вони здійснюються без подання митної декларації.

Враховуючи вище зазначене, пропуск та митне оформлення окремих товарів окремими суб`єктами, визначеними Законом України від 24 березня 2022 року № 2142-IX, у період з 05 квітня 2022 року до 00 годин 01.07.2022 року здійснюється із звільненням від сплати митних платежів відповідно до цього Закону.

Після набрання чинності Закону України від 21.06.2022 року №2325-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо перегляду пільг з оподаткування», тобто після 00 год. 01.07.2022 року втратили чинність пункти 69.24 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та пунктом 69.24 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Митного кодексу України.

Листом від 30.06.2022 № 10/10-01/7/162 Держмитслужба повідомила територіальні органи Держмитслужби, що 30 червня 2022 року в газеті «Голос України» від 30.06.2022 № 135 (7885) опубліковано Закон України від 21 червня 2022 року № 2325-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо перегляду окремих пільг з оподаткування» (далі - Закон № 2325).

Згідно з пунктом 1 розділу II Закону № 2325 цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім абзацу третього пункту 2 розділу І (щодо виключення підпунктів 69.24, 69.25 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України) та абзацу сьомого підпункту 1 пункту 2 розділу II (щодо виключення абзаців першого, третього і четвертого підпункту 1 пункту 911 розділу XXI «Прикінцеві та перехідні положення» Митного кодексу України) цього Закону, які набирають чинності з 1 липня 2022 року.

Отже, Закон № 2325 набирає чинності з 0 годин 01 липня 2022 року.

Також, Держмитслужба листом від 30.06.2022 №08-1/15-01-03/7/3617 повідомила, що зв`язку з набранням 01.07.2022 чинності Законом України від 21 червня 2022 року № 2325-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо перегляду окремих пільг з оподаткування", з 0 годин 01.07.2022 пільги за кодами «223», «224», «311» не застосовуються та митне оформлення товарів та транспортних засобів, ввезення яких на митну територію України відбулося після набрання чинності Законом №2325, здійснюється на загальних підставах.

Тобто, у випадку митного оформлення транспортних засобів, доставлених на митницю призначення (зону митного контролю) після 0 годин 01.07.2022, керуючись вимогами ч. 1 ст. 263 Митного кодексу України повинні бути відмовлені в митному оформленні.

Незважаючи на свою обізнаність з вимогами вищевказаних нормативно- правових актів, ОСОБА_5 умисно використала своє службове становище державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Городок» Львівської митниці, всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої фізичної особи, що заподіяло тяжких наслідків державним інтересам, вчинила злочин за наступних обставин.

Так, відповідно до Графіків виходу на роботу працівників відділу митного оформлення № 2 митного поста «Городок» Львівської митниці на червень та липень 2022 року, 30.06.2022 на чергування в період часу з 9:00 год. по 24 год., а також 01.07.2022 в період часу з 09:00 год. по 19:00 год. в складі відділу митного оформлення № 2 (надалі ВМО № 2) митного поста «Городок» Львівської митниці, поміж інших, заступила державний інспектор ВМО № 2 митного поста «Городок» Львівської митниці ОСОБА_5 .

Відповідно до наказу № 58-о від 30.06.2021 за державним інспектором ВМО № 2 митного поста «Городок» Львівської митниці ОСОБА_5 , закріплено особисту номерну печатку № 556.

Так, 30.06.2022 близько 15:00 год. державний інспектор ВМО № 2 митного поста «Городок» Львівської митниці ОСОБА_5 заступила до виконання своїх службових обов`язків безпосередньо на митному пості «Городок» Львівської митниці, що за адресою: Львівська область, м. Городок, вулиця Львівська, 659А/Б.

Цього ж дня, в період часу з 22:35 год. по 23:09 год. ОСОБА_5 перебуваючи на своєму робочому місці, використовуючи логін « НОМЕР_1 », який надавав їй право доступу до автоматизованої системи митного оформлення (надалі АСМО) «Інспектор», вніс до вказаної бази даних відомості про прийняття митних декларації від 30.06.2022 №№UA209180/2022/045981, UA209180/2022/045984, UA209180/2022/045940, UA209180/2022/045954, UA209180/2022/045964, до митного оформлення, в супереч того, що транспортні засоби, за вище вказаними митними деклараціями, згідно даних ЄАІС Держмитслужби та відомостей зазначених у виїзді із ЗМК в ПІК «Інспектор» перетнули державний кордон України після прийняття митних декларацій до митного оформлення, таким чином ОСОБА_5 забезпечила подальшу реалізацію свого злочинного умислу у здійснення митного оформлення транспортних засобів за вказаними вище митними деклараціями із застосування преференції з пільгового розмитнення, а саме із звільнення від оподаткування ввізним митом, акцизним податком та податком на додану вартість.

В подальшому, на наступний день, а саме 01.07.2022 Горішник, в ході проведення митних формальностей щодо транспортних засобів за митними деклараціями від 30.06.2022 №№UA209180/2022/045981, UA209180/2022/045984, UA209180/2022/045940, UA209180/2022/045954, UA209180/2022/045964, будучи обізнаним про те, що транспортні засоби прибули в зону митного контролю ВМО № 2 митного поста «Городок» Львівської митниці 01.07.2022, що підтверджується перепустками, або за відсутності перепусток згідно даних ЄАІС Держмитслужби, тобто, усвідомлюючи, що митні декларації подані з порушенням вимог частини першої статті 263 митного кодексу України, умисно, з корисливих мотивів, всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої фізичної особи власників транспортних засобів та сприяння їм в ухиленні від сплати обов`язкових митних платежів, використовуючи своє службове становище, безпідставно здійснила митне оформлення транспортних засобів відповідно до норм Закону України від 24.03.2022 № 2142-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану», застосувавши код пільг «311» із звільнення від оподаткування ввізним митом, акцизним податком, та податком на додану вартість, та не відмовила в митному оформленні по причині їх подання з порушенням вимог частини першої статті 263 митного кодексу України.

Надалі ОСОБА_5 , знаходячись у службовому приміщенні митного поста «Городок» Львівської митниці, що за адресою: Львівська область, місто Городок, вул. Львівська, 659А/Б, з метою завершення митних формальностей та випуску транспортних засобів у вільних обіг, без сплати обов`язкових митних платежів, зловживаючи владою та своїм службовим становищем, використовуючи логін «А905817», який надавав їй право доступу до АСМО «Інспектор», внесла до вказаної бази даних відомості про завершення митного оформлення щодо транспортних засобів, за митними деклараціями від 30.06.2022 №№UA209180/2022/045981, UA209180/2022/045984, UA209180/2022/045940, UA209180/2022/045954, UA209180/2022/045964, застосувавши пільги з кодом «311» із звільнення від оподаткування ввізним митом, акцизним податком, та податком на додану вартість, чим надав можливість власникам транспортних засобів ухилитись від сплати обов`язкових митних платежів.

Відтак, внаслідок зловживання своїм службовим становищем ОСОБА_5 , власники транспортних засобів ухилилися від сплати обов`язкових митних платежів на загальну суму 414 304,42 грн., чим заподіяно державним інтересам тяжких наслідків, та згідно п. 4 Примітки до ст. 364 КК України більш ніж у двісті п`ятдесят разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян станом на 01.01.2022.

25 листопада 2022 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Слідство вважає, що з врахуванням інкримінованого останній тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні; може продовжити злочинну діяльність; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому, наявні обґрунтовані підстави вважати, що застосування щодо неї такого виду запобіжного заходу як тримання вацілодобовий домашній арешт забезпечить йому належну процесуальну поведінку та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження. Застосування більш м`якого запобіжного заходу унеможливлює запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, пояснив, що на його думку необхідність запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованою та підтверджується зібраними у справі доказами. Оскільки існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, застосування більш м`якого запобіжного заходу також не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просить клопотання задоволити.
Підозрювана вину у вчиненому не визнала, просила застосувати більш м`який запобіжний захід.
Захисник підтримав позицію своєї підзахисної, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваної, її захисника, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення частково виходячи з наступного.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000164 від 02.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 та ч. 2 ст. 366 КК України.

Про підозру у вчиненні даного кримінального провадження 25 листопада 2022 року ОСОБА_5 вручено повідомлення.
У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як бачимо, одною з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», ЄСПЛ вказує: Суд повторює, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення (див. рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від З0 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" (Murray v. the United Kingdom) від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A). Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою.
При розгляді даного клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор на даному етапі слідства довели обґрунтованість підозри висунутої підозрюваній. Так, обґрунтованість висунутої підозри підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, зокрема: рапортом про виявлення ознак кримінального правопорушення від 01.09.2022; повідомленням оперативного підрозділу від 05.09.2022; актом про результати перевірки з окремих питань від 22.09.2022; посадовими обов`язками підозрюваного; актом про результати перевірки з окремих питань від 11.11.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; іншими матеріалами кримінального провадження № 0000164
А тому слідчий суддя вважає, що ці дані вказують на те, що підозрювана ймовірно міла вчинити інкриміноване діяння, скоєне у складі організованої групи і у випадку визнання її винною у вчиненні цього кримінального правопорушення. ОСОБА_5 може ухилятися від органу досудового розслідування та суду оскільки злочин, які інкримінується ОСОБА_5 є тяжким, у разі доведення вини ОСОБА_5 може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 6 років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, та останній, будучи обізнаним про покарання, що йому загрожує за інкримінований йому злочин, а також в силу своєї обізнаності у формах та методах роботи правоохоронних органів, для уникнення покарання може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, у тому числі в Республіці Польща, з урахуванням місця роботи останнього на ділянці державного кордону.

Разом з цим, ОСОБА_5 , може змінити місце свого проживання, у тому числі шляхом виїзду за кордон, або на тимчасово непідконтрольну територію України.

Отримавши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, ОСОБА_5 володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних, свідків у кримінальному провадженні, а також осіб, якими ввозились на митну територію України транспортні засоби, інших осіб, які можуть у подальшому надати органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, у зв`язку з чим останній, перебуваючи на волі, матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз, у тому числі із застосуванням насильства та зброї, з метою зміни або відмови їх від показів.

Окрім цього ОСОБА_5 достовірно знаючи про місце перебування документів або речей, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати, не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку. Крім того, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може спілкуватися з невстановленими зазначеними вище особами з приводу планів укриття злочинної діяльності, знищення, приховання та спотворення речових доказів, що негативно вплине на подальше здійснення досудового розслідування та притягнення винних до кримінальної відповідальності та зможе надавати останньому допомогу у переховуванні від органу досудового розслідування.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті та бажання співпрацювати із слідством.
Згідно ч.2 ст.181 КПК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється слідчими органами у вчиненні тяжкого злочину та до неї може бути застосовано виключно покарання у виді реального позбавлення волі. При вирішенні питання обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_5 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.
Окрім цього слідчий суддя бере до уваги характеризуючі дані про особу: ОСОБА_5 розлучена, має на утриманні неповнолітню дитину, а тому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків.
В судовому засіданні встановлено, що підозрювана зареєстрована та має постійне місце проживання: АДРЕСА_1 . Клопотання слід задовольнити частково та обрати ОСОБА_5 цілодобовий домашній арешт.
А тому з врахуванням наведених обставин, слідчий суддя вважає, що до неї слід застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту по місцю проживання час в межах строку слідства, який забезпечить виконання підозрюваною обов`язків передбачених ст. 177 КПК України.
Керуючись вимогами статей 176-179, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

клопотання слідчого задоволити частково.
Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце реєстрації та фактичного проживання: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , 06.12.1971 такі обов`язки:

- не виїжджати за межі населеного пункту, в якому вона проживає АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання/роботи;

- прибувати до слідчого, у провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_7 , понятими та експертами які проводитимуть експертні дослідження.

Строк дії ухвали становить два місяці з часу проголошення ухвали 28 листопада 2022 року о 17:35 по 28 січня 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1