Справа № 357/3622/23
У Х В А Л А

07 квітня 2023 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , слідчої відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 розглянувши клопотання слідчої відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001499 відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 березня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Білої Церкви Київської обл., громадянки України, з професійно-технічною освітою, розлученої, не працюючої, не депутат, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої:

- Білоцерківським міськрайонним судом Київської області від 24.11.2014 за ч. 1 ст. 185 КК України до 1 року позбавлення волі та звільненої від відбування покарання на підставі ст.ст. 75, 76, 104 КК України з випробуванням строком 1 рік;

- Білоцерківським міськрайонним судом Київської області від 23.02.2018 за ч. 2 ст. 190 КК України до 2 років позбавлення волі. Звільнена від відбування призначеного покарання на підставі п. в ч.1 ст.1 Закону України «Про амністію у 2016 р.»;

- Фастівським міськрайонним судом Київської області від 29.11.2017 за ч. 2 ст. 190 КК України до 1 року 10 місяців позбавлення волі;

- Рокитнянським районним судом Київської області від 27.07.2017 за ч. 2 ст. 190 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі;

- Володарським районним судом Київської області від 27.09.2017 за ч. 2 ст. 190 КК України до 1 року 9 місяців позбавлення волі;

- Білоцерківським міськрайонним судом Київської області від 03.08.2020 за ч. 2 ст. 190 КК України до 2 років позбавлення волі. На підставі ст.ст. 75, 79 КК України звільнена від відбування призначеного покарання з іспитовим строком 2 роки;

- Шевченківським районним судом м. Запоріжжя від 31.08.2022 за ч. 2 ст. 190 КК України до 1 року позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнена від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, -

У С Т А Н О В И В:

До Білоцерківського міськрайонного суду надійшло вищезазначене клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивує тим, що в провадженні слідчого СВ Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001499 відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 березня 2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.08.2022 близько 16 год. 30 хв. ОСОБА_5 з метою вчинення шахрайських дій прийшла до ресторану «Samjene», який розташований по пров. Банковому 9 в м. Біла Церква Київської області.

Реалізуючи свій притиправний умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, потворно, переслідуючи корисливий мотив, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, шляхом обману керуючої вказаного ресторану ОСОБА_6 повідомила останній недостовірну інформацію, що вона надавала завдаток за банкет, який було заплановано на 26.02.2022 в приміщенні ресторану «Samjene», однак цей бенкет не відбувся, оскільки заклад не працював через військову агресію рф та попросила повернути нібито залишений нею завдаток у сумі 1000 грн.

В свою чергу потерпіла ОСОБА_6 , будучи введеною в оману, не усвідомлюючи дійсний злочинний намір ОСОБА_5 , помиляючись у добросовісності намірів останньої, передала їй кошти у сумі 1000 грн.

В свою чергу ОСОБА_5 , розуміючи, що потерпіла ОСОБА_6 не здогадується про її злочинні наміри, вважаючи свій протиправний умисел доведеним до кінця, заволоділа грошовими коштами останньої в сумі 1000 гривень та в подальшому розпорядилась ними на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_6 майнову шкоду на вище вказану суму.

Окрім цього, встановлено, що 10.02.2023 близько 11 год. 34 хв. ОСОБА_5 з метою вчинення шахрайських дій прийшла до ресторану «Samjene», який розташований по пров. Банковому 9 в м. Біла Церква Київської області.

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, потворно, переслідуючи корисливий мотив, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, шляхом обману керуючої вказаного ресторану ОСОБА_6 повідомила останній недостовірну інформацію, що вона надавала завдаток за банкет, який заплановано на 12.02.2023 в приміщенні ресторану «Samjene» і що це свято не відбудеться у зв`язку із сімейними обставинами та попросила повернути залишений завдаток у сумі 1000 грн. Також повідомила ОСОБА_6 недостовірну інформацію, про те, що банкет було замовлено та ім`я ОСОБА_7 або ОСОБА_8 , при цьому назвавши номер мобільного телефону, на який нібито було здійснено замовлення.

Однак, кримінальне правопорушення ОСОБА_5 не було доведено до кінця з причин, які не залежали від її волі, так як потерпіла ОСОБА_6 перевіривши недостовірну інформацію, яку надала ОСОБА_5 відмовила останній в поверненні грошових коштів, оскільки вказаного замовлення не було в базі даних ресторану.

Крім того, 10.02.2023 близько 12 год. 00 хв. ОСОБА_5 з метою вчинення шахрайських дій прийшла до кафе «LaFamilia», яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 .

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, потворно, переслідуючи корисливий мотив, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, шляхом обману адміністратора вказаного кафе ОСОБА_9 повідомила останній недостовірну інформацію, що вона надавала завдаток за бенкет, який заплановано на 14.02.2023 в приміщенні кафе «LaFamilia» і що це свято не відбудеться у зв`язку із сімейними обставинами та попросила повернути нібито залишений нею завдаток у сумі 1000 грн.

В свою чергу потерпіла ОСОБА_9 , будучи введеною в оману, не усвідомлюючи дійсний злочинний намір ОСОБА_5 , помиляючись у добросовісності намірів останньої, передала їй кошти у сумі 1000 грн.

В свою чергу ОСОБА_5 , розуміючи, що потерпіла ОСОБА_9 не здогадується про її злочинні наміри, вважаючи свій злочинний умисел доведеним до кінця, заволоділа грошовими коштами останньої в сумі 1000 гривень та в подальшому розпорядилась ними на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_9 майнову шкоду на вище вказану суму.

Разом з цим, 18.02.2023 близько 12 год. 00 хв. ОСОБА_5 з метою вчинення шахрайських дій прийшла до магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою: АДРЕСА_4 .

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, потворно, переслідуючи корисливий мотив, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, шляхом обману продавця вказаного магазину ОСОБА_10 повідомила останній недостовірну інформацію, що вона є донькою клієнтів, які цього дня замовили виготовлення меблів та попросила повернути залишені останніми завдаток у сумі 1000 грн.

В свою чергу потерпіла ОСОБА_10 , будучи введеною в оману, не усвідомлюючи дійсний злочинний намір ОСОБА_5 , помиляючись у добросовісності намірів останньої, передала їй кошти у сумі 1000 грн.

В свою чергу ОСОБА_5 , розуміючи, що потерпіла ОСОБА_10 не здогадується про її злочинні наміри, вважаючи свій злочинний умисел доведеним до кінця, заволоділа грошовими коштами останньої в сумі 1000 гривень та в подальшому розпорядилась ними на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_10 майнову шкоду на вище вказану суму.

Крім того, 15.03.2023 близько 16 год. 35 хв. ОСОБА_5 з метою вчинення шахрайських дій прийшла до дитячої ігрової кімнати «AmiGami», яка розташована за адресою: Київська обл. м. Біла Церква б-р. Олександрійський 52А/1А.

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_5 перебуваючи у вказаному місці та у вказаний час, діючи умисно, потворно, переслідуючи корисливий мотив, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, шляхом обману адміністратора вказаної дитячої ігрової кімнати ОСОБА_11 повідомила останній недостовірну інформацію, що вона надавала завдаток за бенкет, який заплановано на 25.03.2023 в приміщенні дитячої ігрової кімнати «AmiGami» і що це свято не відбудеться у зв`язку із хворобою дітей та попросила повернути залишені нею завдаток у сумі 500 грн.

В свою чергу потерпіла ОСОБА_11 , будучи введеною в оману, не усвідомлюючи дійсний злочинний намір ОСОБА_5 , помиляючись у добросовісності намірів останньої, передала їй кошти у сумі 500 грн.

В свою чергу ОСОБА_5 , розуміючи, що потерпіла ОСОБА_11 не здогадується про її злочинні наміри, вважаючи свій злочинний умисел доведеним до кінця, заволоділа грошовими коштами останньої в сумі 500 гривень та в подальшому розпорядилась ними на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_11 майнову шкоду на вище вказану суму.

31.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено пропідозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого повторно та у закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненого повторно.

Враховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваної з метою забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, відносно ОСОБА_5 , слідчий вважає, що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрювана ОСОБА_5 просила застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту. Підозрювана також вказала на те, що не буде ухилятись від слідства та суду, буде з`являтися до органів розслідування та суду за їх викликом, оскільки на її утриманні перебуває дитина, яку необхідно доглядати.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваної, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні СВ Білоцерківського РУП ГУНП у Київській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001499 відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 березня 2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, що стосується питання брання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то при вирішенні даного питання суд враховує практику Європейського Суду з прав людини.

Привирішенні даного питання судом також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїмрішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Згідно зі ст. 29 Конституції України, кожналюдина має право на свободу та особистунедоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматисяпід вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

П.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Разом з цим, тримання під вартою може бути виправдане тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до свободи особистості. Також згідно з пунктом 3 статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування мають навести всі підстави для обрання запобіжного заходу тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.

Запобіжні заходи - це превентивні заходи процесуального примусу попереджувального характеру, які за наявностіпідстав та в порядку, встановленому законом, застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого, з метою забезпечення їх належноїпроцесуальної поведінки.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинитиінше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я; 4) міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію; 7) майновий стан; 8) наявність судимостей; 9) дотримання умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Разом з тим, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання не довели наявність достатніх підстав для застосування відносно підозрюваного виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурором не надано суду переконливих доказів наявності ризиків, передбачених у п. п. 1, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, обмежившись загальними формулюваннями.

Слідчий суддя критично ставиться до тверджень сторони захисту про необґрунтованість підозри, оскільки клопотання слідчого містить посилання на відповідні матеріали, які підтверджують обставини, що дають підстави підозрювати останню у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень. Вагомість вказаних доказів сумнів не викликає. Сукупність матеріалів судової справи, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, саме у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину. Крім того, це випливає також з практики Європейського Суду з прав людини, де "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину", про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Клопотання слідчого фактично ґрунтується на припущеннях про неможливість застосування іншого виду запобіжного заходу, ніж утримання під вартою, яке не доведене у встановленому порядку й не можуть свідчити про наявність законних підстав (ст. ст.177,178,194 КПК України) для обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При цьому суд враховує те, що ОСОБА_5 , не має постійного джерела доходу, має міцні соціальні зв`язки, вчинила умисні корисливі злочини.

Також суд бере до уваги особу підозрюваної, те що він має постійне місце проживання, не ухиляється та не має наміру ухилятися від органів досудового розслідування та суду, на її утриманні перебуває дитина, яку необхідно доглядати, а тому суд приходить до висновку, що відносно підозрюваної ОСОБА_5 , слід обрати міру запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Згідно ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашні марештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

В судовому засіданні прокурором доведено ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак стороною обвинувачення не доведенощо більш м`який запобіжний захід не здатен забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

У відповідності до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведене обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого є обгрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, а відносно підозрюваної ОСОБА_5 , слід застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Таким чином, аналізуючи викладене, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання про обрання відносно підозрюваної ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід відмовити та вважає за необхідне застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Приймаючи до уваги обставини кримінального правопорушення, суд вважає, що в цьому випадку слід надавати перевагу саме запобіжному заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який в тому числі має виховний вплив.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176,183,184,186,192 - 194,196,205,309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання слідчої відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області старший лейтенант ОСОБА_12 у кримінальному провадженні № 0001499 відомості про яке внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 березня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 190 КК України ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту .

Строк дії ухвали слідчого судді два місяці, тобто до 07 червня 2023 року включно.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду по даному кримінальному провадженні за першою вимогою;

2) не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання;

4) утриматись від спілкування зі свідками та потерпілимим у даному кримінальному провадженні;

5) носити електронний засіб контролю.

Відповідоно до вимог частини 3 статті 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, який був затриманий: негайно доставляється до місця проживання і звільняється

з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнімарештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського Апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1