Справа № 539/3566/22
Провадження № 1-кс/539/784/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 грудня 2022 року м.Лубни

Слідчий суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Лубни Полтавської області клопотання старшого слідчого СВ Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000818 від 05.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

встановив:
08 грудня 2022 року до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000818 від 05.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 05.12.2022 під час перевірки господарства ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 вилучено предмет зовні схожий на рушницю, який останній зберігав без передбаченого законом дозволу. По даному факту слідчим СВ Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000818 від 05.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Установлено, що 05.12.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи поряд із домогосподарством за місцем свого проживання, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 добровільно видав для огляду металевий предмет, що зовні схожий на малокаліберну рушницю, на якому мається позначення НОМЕР_1 , по завершенню огляду вказаний предмет упаковано до поліетиленового пакету та вилучено до Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області.

Враховуючи, що вилучений предмет, що зовні схожий на малокаліберну рушницю, на якому мається позначення НОМЕР_1 , у вказаному кримінальному провадженні має значення речового доказу, а також, що виникла необхідність у проведенні балістичної експертизи.

Таким чином, слідчий вважає, що вилучені предмети, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже у відповідності до положення ст. 98 КПК України він має значення речових доказів.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав суду клопотання про розгляд справи без його участі. Клопотання просить задовільнити.

Власник майна ОСОБА_4 до суду не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Перевіривши матеріали, додані до клопотання, дослідивши докази, надані в їх обґрунтування, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які є важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Згідно ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Клопотання слідчого про накладення арешту повинно відповідати вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, відповідно до якої, у ньому має бути зазначено правові (законні) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, а також перелік та види майна, що належить арештувати, документи що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим третіми особами таким майном.

Вказана норма також узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, згідно якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Судом під час судового розгляду встановлено, що в провадженні СВ Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області перебуває кримінальне провадження №0000818 від 05.12.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відповідно до постанови старшого слідчого Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 від 05.12.2022 року предмет зовні схожий на рушницю малокаліберну кустарної зборки 5,6 мм визнано речовим доказом та поміщено до камери зберігання речових доказів вогнепальної зброї Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області.

Дослідивши обґрунтування клопотання слідчого, слідчий суддя вважає, що клопотання про накладення арешту на предмет, зо зовні схожий на малокаліберну рушницю, на якому мається позначення НОМЕР_1 , вилучений у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є обґрунтоване, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту на майно, оскільки виявлені, які вказані в клопотанні слідчого, мають істотне значення для даного кримінального провадження, відповідають критеріям ст. 170-173, та 98 КПК України. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження судом не встановлено.

Таким чином, під час судового розгляду встановлено, що клопотання слідчого в частині накладення арешту на вказані речі відповідає вимогам ст. 170 КПК України.

Положеннями ч.1 ст.171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

З клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся слідчий СВ Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області ОСОБА_3 , який проводить досудове розслідування, за погодженням з процесуальним прокурором, як того вимагають приписи ч.1 ст.171 КПК України.

Беручи до уваги вищевказане, слідчий суддя приходить до переконання, про задоволення клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчий суддя не вбачає.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст.174 КПК України, арешт майна може бути скасований на будь-якій стадії кримінального провадження, якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпаде потреба.

Керуючись ст. 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання старшого слідчого СВ Лубенського РВП ГУНП в Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: предмет, що зовні схожий на малокаліберну рушницю, на якому мається позначення НОМЕР_1 , вилучений у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , із позбавленням останнього права володіння, користування, розпорядження та визначити місцем зберігання кімнату речових доказів Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області, за адресою: Полтавська область, м. Лубни, вул. Монастирська, 4, до скасування арешту майна в установленому Законом порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 ОСОБА_7