УХВАЛА

28.11.2022 року смт Оржиця

Оржицький районний суд Полтавської області у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3 ,
захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_4 ,
представника потерпілого ОСОБА_5 довіреність від 07.04.2022 року № 137/2022
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Оржиця кримінальне провадження №0000068 від 23.04.2022 року по обвинуваченню

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Оржиця, Оржицького району, Полтавської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

За змістом обвинувального акту вказано наступне.
23.04.2022 приблизно о 0.10 год. (більш точного часу досудовим слідством не встановлено) ОСОБА_6 маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, разом з ОСОБА_7 прибув до річки Сула, яка знаходиться поблизу села Плехів Лубенського (колишнього Оржицького) району Полтавської області в межах адміністративної території Плехівського старостинського округу Оржицької ОТГ, на території Національного природного парку «Нижньосульський», який входить до складу природно-заповідного фонду Україіни, де взяв заздалегідь заховане та приховане ним заборонене для любительського рибальства знаряддя лову, виготовлене із сіткоснасневих матеріалів «павук».
Після цього, порушуючи п.3.8 Режиму використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території НПП «Нижньосульський» затверджений наказом № 45 Міністерства екології та природних ресурсів України від 05.02.2016 ОСОБА_6 за допомогою забороненого знаряддя лову «павук», порушуючи вимоги ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» в нерестово-заборонений період, незаконно виловив рибу у кількості 55 штук наступних видів: лящ 6 штук, карась 3 шт., синець 17 штук, плітка 29 штук, чим завдав водним біоресурсам України істотну шкоду у розмірі 8796 грн., розрахованої відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд».
Після цього, ОСОБА_6 був виявлений на березі річки Сула працівниками Сектору поліцейської діяльності №1 ВП №2 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області приблизно о 02-00 год. із забороненим знаряддям лову та незаконно виловленою рибою.
Дії ОСОБА_6 кваліфіковано, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, тобто у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.
У судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про проведення по справі судової інженерно-екологічної експертизи. Мотивом для вказаного слугують наступні обставини. Кримінальна відповідальність за ст.249 КК України настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. Вказане питання має вирішуватись виключно експертним шляхом. Матеріали справи містять висновок судово-економічної експертизи № СЕ-19/117-22/4271- ЕК від 27.04.2022, за змістом якої встановлено, що експерт не попереджений про кримінальну відповідальність відповідно до положень ст. 384, 385 КК України. Крім того, при проведенні вказаної експертизи експерт послався на не діючий п.3.8 Режиму використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території НПП «Нижньосульський» затверджений наказом № 45 Міністерства екології та природних ресурсів України від 05.02.2016, хоча на час вчинення кримінального правопорушення вже діяв Режим використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території НПП «Нижньосульський» затверджений наказом № 823 Міністерства екології та природних ресурсів України від 10.12.2021. З урахуванням вказаного, прокурор просить призначити по справі судову інженерно-екологічну експертизу, якій слід підтвердити розмір шкоди, яка завдана довкіллю та вирішити чи була завдана істотна шкода довкіллю вказаним кримінальним правопорушенням.
Представник потерпілої сторони ОСОБА_5 клопотання прокурора підтримав.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 надав суду заперечення щодо проведення по справі такої експертизи. Його позиція полягає у наступному. Прокурор не просить призначити комплексну експертизу. Прокурор не пояснює, чому саме експертизу слід призначити у Черкаському відділенні НДІСЕ, хоча вказане питання слід вирішувати у Полтавському відділенні Харківського НДІС ім.Бокаріуса, що є необхідним територіально та передбачено відповідним наказом. Прокурор мав провести таку експертизу ще на стадії досудового розслідування, в обвинувальному акті не розкрито об`єктивну сторону кримінального правопорушення. Вважає призначення експертизи не доцільним.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію адвоката.
Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, розглянувши матеріали справи звернувся до наступних норм законодавства.

Статтею 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до положень ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно п.1 ч.2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.

Частиною 1 статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ст.1 Закону України"Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи,що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до п.1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Відповідно до підпункту 1.2.2, 1.2.3 пункту 1.2 Науково-Методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України

26.12.2012 № 1950/5) визначено основними видами (підвидами) експертизи є інженерно-технічна, яка проводиться за такими підвидами, як інженерно-екологічна, інженерно-земельна та економічна .

Підпунком 11.1 вищевказаних Науково-Методичних рекомендацій передбачено, що об`єктом інженерно-екологічної експертизи є матеріальні і матеріалізовані джерела інформації, що містять фактичні дані про обставини надзвичайної екологічної ситуації, у тому числі речові докази, фрагменти місця події, устаткування, комунікації, засоби виробництва, що забезпечують екологічно безпечне функціонування підприємства, а також будь-які інші обставини події, зафіксовані (описані, відображені у схемах, фотографіях, планах тощо) в матеріалах справи.

11.2. До основних завдань інженерно-екологічної експертизи належать:

визначення обставин, що пов`язані з настанням надзвичайної екологічної ситуації;

встановлення технічних та організаційних причин порушень технологічного процесу виробництва, якщо це сприяло виділенню забруднюючих речовин, енергії та викидам інших шкідливих речовин і накопиченню промислових відходів;

встановлення відповідності дій осіб (або їх бездіяльності), причетних до надзвичайної екологічної ситуації, вимогам нормативних актів у сфері екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів;

встановлення причинно-наслідкових залежностей між діями/бездіяльністю спеціально уповноважених осіб (у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів та екологічної безпеки) і наслідками, що настали.

Згідно пункту 2.1 Науково-Методичних рекомендацій визначено, що до завдань економічної експертизи віднесено документальну обґрунтованість розрахунків економічного показника майнової шкоди (збитки, втрачена вигода), проведених суб`єктами фінансово-господарського контролю, органами досудового розслідування або заявлених у позовних вимогах.

За нормами підпункту 6.1 Науково-Методичних рекомендацій основними завданнями земельно-технічної експертизи є:
визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо);
визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації;
визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки.
З урахуванням того, що для вирішення питань, які необхідні для об`єктивного розгляду справи існує необхідність у спеціальних знаннях з декількох галузей, то суд вважає за необхідне частково задоволити клопотання прокурора та відповідно до ч.3 ст. 332 КПК України призначити комплексну експертизу та сформувати питання з урахуванням раніше проведених експертних досліджень, змісту матеріалів кримінального провадження та з урахуванням питань, які ставляться експертам судом.

До такого переконання суд прийшов з урахуванням змісту висновку експерта № СЕ-19/117-22/4271-ЕК від 27.04.2022, який має суттєвий недолік щодо не попередження експерта про кримінальну відповідальність та здійснення аналізу експертом п.3.8 Режиму використання водних біоресурсів та пересування плавзасобів у межах території НПП «Нижньосульський» затверджений наказом № 45 Міністерства екології та природних ресурсів України від 05.02.2016, який втратив чинність. Також суд звертає увагу, що матеріали справи не містять даних за якими критеріями органом досудового розслідування здійснено висновок про завдання екології істотної шкоди вказаним кримінальним правопорушенням, що є кваліфікуючою ознакою ч.1 ст. 249 КК України. Із вказаного приводу відповідна експертиза не проводилась.
Також у ході розгляду справи у суді та враховуючи зміст пункту 1.6 Положення про Національний природний парк «Нижньосульський» у редакції наказу міндовкілля від 15.11.2021 року № 751 вказано, що географічними координатами парку є : північна широта від 49°20? до 49°40?, східна довгота від 32°30? до 32°40?. Загальна площа парку становить 18635,11 гектара земель, який згідно пункту 1.1. розташований на території Кременчуцького та Лубенського районів Полтавської області, Золотоніського району Черкаської області. Пунктом 1.7 Положення визначено , що до встановлення меж парку у натурі його межі визначаються відповідно до Проекту створення Парку. На 88-92 аркушах тому 1 матеріалів кримінальної справи міститься протокол огляду місця події від 23.04.2022 року де зазначено місце вчинення кримінального правопорушення, що відповідає наступним координатам: 49°45?09??N 32°46?43??E та належність вказаного місця до території НПП «Нижньосульський». У подальшому вказане питання не відображено у матеріалах кримінального провадження, щодо належності місця вчинення проступку до території, яка відповідає території НПП «Нижньосульський», а суд не має спеціальних знань, які у повній точності можуть розкрити питання координат місця вчинення кримінального правопорушення.
При проведенні вказаної експертизи, експертам слід врахувати наступні вихідні дані.

Датою вчинення кримінального правопорушення є: 23.04.2022 року о 0-10 год., місцем вчинення є: річка Сула поблизу села Плехів (Оржицького) нині Лубенського району Полтавської області, територія Національного природного парку «Нижньосульський», що входить до складу природно-заповідного фонду України, знаряддя лову виготовлене зі сіткоснасневих матеріалів «павук». Виловлено рибу у кількості 55 штук наступних видів: лящ 6 штук, карась 3 шт., синець 17 штук, плітка 29 штук, чим завдано водним біоресурсам України істотну шкоду у розмірі 8796 грн., розрахованої відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд». Матеріали справи містять «Положення про Національний природний парк «Нижньосульський» затверджений Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 31.08.2020 року № 95 ( у редакції наказу Міндовкілля 15.11.2021 року № 751 ( а.с 115-129 т.1) та наказ Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України «Про внесення змін до Проекту організації території національного природного парку «Нижньосульський», охорони, відтворення та рекреаційного використання його природних комплексів і об`єктів затвердженого наказом міністерства захисту довкілля та природних ресурсів 10.12.2021 року № 823.
Відповідно до норм ч.3 ст. 332 КПК України до ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом.

З огляду на дану норму, суд вважає доцільним поставити експертам питання, які є необхідними для об`єктивного розгляду кримінального провадження включаючи питання прокурора та суду.

Керуючись ст.ст.242,332,369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про призначення судової інженерно-екологічної експертизи задоволити частково.

Призначити у справі за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч.1 ст. 249 КК України комплексну судову інженерно-екологічну, земельно-технічну та економічну експертизу по дослідженню обставин кримінального провадження №0000068 від 23.04.2022 року, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз» ім.. Заслуженого професора ім. М.С.Бокаріуса, який знаходиться за адресою: 61177, вул.Залютинська, 8 м.Харків.

На вирішення експертизи поставити питання:

1.Чи належить знаряддя лову «паук», яке являє собою месинове полотно вічком 35х35, 4 металеві прути, дерев`яна палиця довжиною 3,18 метрів до забороненого?

2.Чи відповідає нормативним актам розрахунок збитків заподіяних порушенням Природноохоронного законодавства у межах території та об`єктів природно-заповідного фонду складений інспектором з охорони ПЗФ НПП «Нижньосульський ОСОБА_8 23.04.2022 року?

3.Чи підтверджується матеріалами справи по видам виловленої риби лящ 6 штук, карась 3 шт., синець 17 штук, плітка 29 штук розмір збитків обрахований спеціалістом НПП «Нижньосульський» у розмірі 8796 грн. з урахуванням дати вчинення кримінального правпорушення, 23.04.2022 року та місця його вчинення НПП «Нижньосульський»?
4.Чи існувала на дату вчинення кримінального правопорушення, 23.04.2022 року законодавча заборона на вилов риби та з яких причин? Яким чином вказаний факт впливав на вилов риби?
5.Чи завдана істотна шкода довкіллю даним кримінальним правопорушенням?

6.Чи належить до території «Національного парку «Нижньосульський» місце вчинення кримінального правопорушення 49°45?09??N 32°46?43??E з урахуванням меж парку визначених пунктом 1.6 Положення «Про Національний природний парк «Нижньосульський» північна широта від 49°20? до 49°40?, східна довгота від 32°30? до 32°40??
7.Чи підпадають незаконні дії ОСОБА_6 під поняття незаконне зайняття рибним добувним промислом?
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ч.1 ст.384, ч. 1 ст.385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку та про відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Надати експертам матеріали кримінального провадження № 0000068 в двох томах.

Роз`яснити експертам, що згідно ст.102 КПК України, якщо при проведенні експертизи будуть виявлені відомості, які мають значення для кримінального провадження і з приводу яких не ставилися питання, експерти мають право зазначити про них у своєму висновку.
У разі недостатності вихідних даних для вирішення поставлених перед експертами питань, використати надані діючою Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень повноваження для встановлення їх вичерпно шляхом ініціювання відповідних клопотань перед судом.
Проведення експертизи здійснити у строки, визначені Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджену наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.01.1998 р. (у редакції наказу Міністерства юстиції України №1950/5 від 26.12.2012 р.).
Судовий розгляд у кримінальному провадженні відкласти до отримання висновку експертизи.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального Кодексу України.

Суддя ОСОБА_1