Справа № 461/5638/22
Провадження № 1-кс/461/4917/22
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу
28.10.2022 року м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисників підозрюваного адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання старшої слідчої відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , розлученого, має малолітню доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з вищою освітою, не працюючого, військовозобов`язаного, згідно ст.89 КК України раніше не судимому,
у кримінальному провадженні, внесеному 17.10.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000315, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

в с т а н о в и в:

старша слідча відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді із клопотанням, погодженим із прокурором другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_9 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» строком на 60 діб, із можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 208 000 грн.

Клопотання обґрунтовує тим, що в межах досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_6 , діючи умисно з корисливих мотивів, маючи умисел на сприяння незаконного переправлення особи через державний кордон України, надав поради та вказівки щодо незаконного переправлення особи через державний кордон України, шляхом безпідставного внесення анкетних даних особи до системи «Шлях», за що отримав грошові кошти в розмірі 3 000 доларів США, що мало місце за таких обставин.

16.10.2022 до ОСОБА_6 звернувся громадянин ОСОБА_10 з приводу з`ясування обставин для законного перетину державного кордону України до Республіки Польща з метою перевезення гуманітарного вантажу, в ході чого в ОСОБА_6 виник умисел на сприяння незаконного переправлення особи через держаний кордон України, з корисливих мотивів, усвідомлюючи при цьому, що на період дії правового режиму воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» виїзд за межі країни громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років забороняється.

В подальшому, ОСОБА_6 , реалізовуючи свій злочинний умисел на сприяння незаконному переправленню ОСОБА_10 через державний кордон України, з корисливих мотивів, цього ж дня в телефонному режимі повідомив останньому, що його послуги щодо сприяння в незаконному переправленні особи через державний кордон України коштуватимуть 3 000 доларів США. Крім того, ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_10 , що за вказані кошти він надасть послуги із безпідставного звернення однієї із благодійних організацій до Львівської обласної військової адміністрації з метою виготовлення розпорядження щодо дозволу на перетин громадянину ОСОБА_10 державного кордону та внесення його анкетних даних до системи «Шлях» в якості отримувача гуманітарної допомоги за кордоном.

19.10.2022 близько 15:45 год., перебуваючи на автопарковці за адресою: пр. Чорновола у м. Львові навпроти ТЦ «Ашан», ОСОБА_6 надав вказівку ОСОБА_10 передати йому анкетні дані, а саме: надіслати на стільниковий додаток «ВАТСАП» фотокопію паспорта громадянина України для виїзду за кордон та висловив вимогу про передачу йому грошових коштів в сумі 3 000 доларів США. При цьому, надав поради ОСОБА_10 щодо незаконного перетину кордону України та термінів перебування за межами України та роз`яснив, що їх виїзд відбуватиметься на підставі рішення Львівської обласної військової адміністрації.

В подальшому, 27.10.2022 близько 15 год. 00 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи на автозаправці «WOG» за адресою: м. Львів пр. Чорновола, 10, під час зустрічі із ОСОБА_10 , будучи повідомленим ОСОБА_10 про бажання перетнути кордон України для подальшого отримання гуманітарного вантажу в Республіці Польща, надав згоду у сприянні в незаконному перетині ним кордону України та повторно висловив йому вимогу про передачу грошових коштів в розмірі 3 000 доларів США.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на сприяння в незаконному переправленні ОСОБА_10 через держаний кордон України в Республіку Польща, 27.10.2022 близько 15 год. 10 хв. ОСОБА_6 з корисливих мотивів, перебуваючи в автомобілі марки «BMW», державний номерний знак НОМЕР_1 , на автозаправці «WOG», що за адресою: м. Львів, пр. Чорновола, 107, де отримав від ОСОБА_10 неправомірну вигоду в сумі 3 000 доларів США, після чого протиправна діяльність ОСОБА_6 була припинена правоохоронними органами, а грошові кошти в сумі 3 000 доларів США вилучено.

27 жовтня 2022 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.
27 жовтня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру в сприянні організації незаконного переправлення особи через державний кордон України у сприянні їх вчиненню порадами, вказівками з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні останнім інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом про виявлення злочину від 17.10.2022; заявою ОСОБА_10 від 17.10.2022: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.10.2022; протоколами додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 19.10.2022, від 26.10.2022 та від 28.10.2022; протоколом огляду, ідентифікації та помічення грошових коштів від 27.10.2022; протоколом затримання ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України; протоколом обшуку від 27.10.2022; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, досудове слідство дійшло до таких висновків: наявні докази вчинення підозрюваним ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення є вагомими, належними та достатніми; у разі визнання ОСОБА_6 винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.332 КК України, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, що за ступенем тяжкості відноситься, відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, до тяжких злочинів.
Оцінюючи особу підозрюваного та вчинення ним кримінального правопорушення, орган досудового розслідування вбачає наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків, яким неможливо запобігти у разі перебування підозрюваного на волі, а саме те, що він може:
1. Переховуватись від органів досудового розслідування та суду. На підтвердження наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, зазначає, що у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, і це може стимулювати підозрюваного втечі.
2. Знищити, сховати чи спотворити речі та документи, що прямо або опосередковано можуть вказувати на причетність ОСОБА_6 до вчинених кримінального правопорушення (ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України).
3. Незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні. На підтвердження наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує, що свідком у даному кримінальному провадженні є особа, анкетні дані якої відомі підозрюваному ОСОБА_6 .
4. Вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. На підтвердження наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зазначає, що за версією сторони обвинувачення ОСОБА_6 протягом останніх двох років вчиняв тяжкі злочини, що у свою чергу дає підстави вважати, що підозрюваний може знову вчиняти злочини.

Вважає, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити уникнення зазначених вище ризиків та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просить обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 208 000 грн., яку вважає достатньою для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити. Вказав, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання сторони обвинувачення. Вважає, підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.332 КК України, необґрунтованою, а ризики протиправної поведінки підозрюваного недоведеними. Разом з тим, просила у випадку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зменшити розмір застави до двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що зі сторони обвинувачення мала місце провокація і таким чином ризики, наведені у клопотанні, є недоведеними, а підозра у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення необґрунтованою. Окрім цього, захисник вказав, що підозрюваний ОСОБА_6 активно займається волонтерською діяльністю, відтак до нього не може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Також захисник просив у випадку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зменшити розмір застави до п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав думку своїх захисників, просив відмовити у задоволенні клопотання.
Заслухавши думку прокурора, захисників та підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до такого висновку.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000315 від 17.10.2022, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.332 КК України.
Згідно із протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 27 жовтня 2022 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був затриманий 27 жовтня 2022 року о 15 годині 17 хвилин в порядку ст. 208 КПК України.
27 жовтня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру в сприянні організації незаконного переправлення особи через державний кордон України у сприянні їх вчиненню порадами, вказівками з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Згідно змісту статтей 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.177 КПК України).
Згідно положень ст. 178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч.1. ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.332 КК України, який у відповідності до положень ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину, за вчинення якого передбаченого покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.
Дослідивши матеріали долучені до клопотання, а саме:
-витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, згідно якого 17 жовтня 2022 року внесені відомості у кримінальному провадженні №0000315, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.332 КК України;
-рапорт старшого оперуповноваженого ГВ ЗНД Управління СБУ у Львівській області про виявлення кримінального правопорушення від 17.10.2022;
-заяву ОСОБА_11 від 17.10.2022 щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення;
-протоколи допиту свідка ОСОБА_10 від 18.10.2022, від 19.10.2022 та від 28.10.2022 щодо обставин вчинення кримінального правопорушення;
-протокол затримання ОСОБА_6 у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення;
-протокол за результатами виготовлення несправжніх спеціальних імітаційних засобів у вигляді бланків грошових купюр від 27.10.2022;
-протокол огляду, ідентифікації, поміщення та вручення грошових купюр від 27.10.2022;
-протокол обшуку від 27.10.2022 та опис вилученого майна в ході проведення такого,
вважаю, обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_6 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 332 КК України.
Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).
При цьому слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, у кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Кримінальне правопорушення, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 передбачає покарання виключно у виді позбавленням волі, на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
Ризик знищити, сховати чи спотворити речі та документи, що прямо або опосередковано можуть вказувати на причетність ОСОБА_6 до вчиненого кримінального правопорушення підтверджується, оскільки він за місцем свого проживання або діяльності може зберігати такі речі і документи.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що свідком у даному кримінальному провадженні є особа, анкетні дані якого відомі підозрюваному ОСОБА_6 . Ризик незаконного впливу на свідка у даному кримінальному провадженні підтверджується тим, що досудове розслідування триває, проводяться необхідні слідчі дії, спрямовані на встановлення усіх обставин кримінального правопорушення, тому ОСОБА_6 має реальну можливість спілкуватись із свідком і впливати на нього у кримінальному провадженні, шляхом застосування певного психологічного тиску і спонукання його до надання неправдивих свідчень, введення в оману органів досудового розслідування та замовчування відомостей, які мають значення для даного кримінального провадження. Відповідно, внаслідок поза процесуального спілкування він може змінити свої покази щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень.
Також слідчий суддя вважає доведеним ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як, враховуючи його особу, у підозрюваного немає достатніх стримуючих факторів, які б могли вплинути на його поведінку, характер та обставини злочину, у якому він підозрюється.
Таким чином прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України.
При обранні запобіжного заходу, слідчим суддею враховуються дані про особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, сімейний і матеріальний стан, а саме те, що підозрюваний раніше згідно із ст.89 КК України не судимий, має постійне місце проживання, має на утриманні малолітню доньку, з вищою освітою, а також те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.
Враховуючи сукупність наведених обставин, особу підозрюваного, та те, що стороною обвинувачення доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Жодних даних, котрі б свідчили про те, що підозрюваний за станом здоров`я не може утримуватися в закладі тимчасового обмеження волі матеріали клопотання не містять та такі не були надані стороною захисту.
Відповідно до вимог ч.1 та ч.2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.
Згідно протоколу затримання від 27.10.2022, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був затриманий 27 жовтня 2022 року о 15 годині 17 хвилин в порядку ст. 208 КПК України, а тому строк тримання під вартою слід обчислювати із вказаного моменту.
Окрім цього, за приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За приписами ч.4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
За усталеною практикою Європейського суду з прав людини, як приклад рішення від 22.05.2018 року у справі «Гафа проти Мальти», ЄСПЛ зазначає, що оскільки питання, яке розглядається, тобто питання тримання особи під вартою, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5 Конвенції, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення судом порушення.
При вирішенні питання розміру застави, слідчий суддя, за умови відсутності належних та достовірних даних щодо майнового стану підозрюваного, який не працює, вважає за необхідне визначити заставу - 60 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
На погляд слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України,

п о с т а н о в и в:
клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, - тобто до 25.12.2022 року 15 год. 17 хв., із утриманням його у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».
Визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 156000,00 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 його право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду №UA0000757, банк ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26306742, одержувач ТУ ДСА України у Львівській області.
З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі ДУ «Львівський слідчий ізолятор» або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, підозрюваний ОСОБА_6 підлягає негайному звільненню з-під варти.
Про внесення застави та звільнення підозрюваного з-під варти негайно повідомити слідчого, прокурора та суд.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , у разі внесення застави наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на 2 місяці:
1)прибувати до слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду на першу вимогу;
2)не відлучатись із м. Львова без дозволу, слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання/місця праці;
4)утримуватися від спілкування із свідком у кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_10
5)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшу слідчу відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 .
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 31.10.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1