Справа № 367/1803/21
Провадження №1-кс/367/830/2022
УХВАЛА
Іменем України

06 грудня 2022 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката обвинучених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - ОСОБА_7

розглянувши заяву прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про відвід судді ОСОБА_9 по справі № 367/1803/21,

в с т а н о в и в:
09.11.2022 року прокурор другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 заявив відвід судді Ірпінського міського суду Київської області ОСОБА_9 по справі № 367/1803/21. Заяву мотивує тим, що розгляд кримінального провадження № 0000391 від 19.08.2015 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 364 КК України з березня 2021 року здійснюється Ірпінським міським судом Київської області (справа № 367/1803/21) суддею ОСОБА_9 . Разом з цим, в ході моніторингу 08.11.2022 мережі Інтернет, у тому числі відомостей, розміщених на сайті https://bucha-rada.gov.ua, який є офіційним сайтом Бучанської міської ради, встановлено, що суддя ОСОБА_9 станом на вересень 2020 року перебував на квартирному обліку виконкому Бучанської міської ради (п. 222). Окрім цього, суддя ОСОБА_9 станом на лютий 2021 року був включений до списку осіб, які користуються правом позачергового одержання жилих приміщень виконавчого комітету Бучанської міської ради (п. 222). Аналогічний список розміщено на сайті Бучанської міської ради 27.04.2021. Згідно з відомостями, розміщеними на сайті Бучанської міської ради також встановлено, що ОСОБА_4 входить до складу виконавчого комітету Бучанської міської ради. ОСОБА_9 згідно з інформацією, наявною в мережі Інтернет, є суддею Ірпінського міського суду Київської області з 2005 року, відтак на квартирний облік у виконавчому комітеті Бучанської міської ради став у період перебування обвинуваченого ОСОБА_4 на посаді міського голови та члена виконавчого комітету. Таким чином, обвинувачений ОСОБА_4 , в особистих інтересах, як член виконавчого комітету, який уповноважений згідно Регламенту скликати його засідання, вносити питання на розгляд, приймати учать у голосуванні, підписувати рішення, накладати резолюції на вхідні документи, маючи інші повноваження, у тому числі передбачені ч. 7 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», міг та може вплинути позитивно або негативно на результати розгляду питання щодо забезпечення жилим приміщенням ОСОБА_9 . Враховуючи викладене, розглядаючи обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000391 від 19.08.2015 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 364 КК України (справа № 367/1803/21) з березня 2021 року, тобто вже перебуваючи на квартирному обліку в виконавчому комітеті Бучанської міської ради, в судді ОСОБА_9 наявний приватний інтерес, пов`язаний як з отриманням житла, так і внаслідок його не отримання, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість під час прийняття судових рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання повноважень. Просить суд заяву про відвід задовольнити та відвести суддю ОСОБА_9 від розгляду кримінального провадження № 0000391 від 19.08.2015 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 364 КК України (справа № 367/1803/21).

Суддя Ірпінського міського суду Київської області ОСОБА_9 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву про відвід підтримав, просив її задовідьнити

Адвокат обвинучених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - ОСОБА_7 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_9 по справі № 367/1803/21, оскільки заява необґрунтована та безпідставна, до того ж в задоволенні самовідводу заявленого з цих же підстав суддею Линником вже було відмовлено і це було відомо прокурору.

Інші учасники розгляду в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви про відвід повідомлені належним чином.

Дослідивши матеріали справи та оглянувши матеріали кримінальної справи № 367/1803/21, суд приходить до висновку, що заява прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про відвід судді ОСОБА_9 по справі № 367/1803/21, не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 КПК України у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує: 1) об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) централізоване зберігання текстів вироків, ухвал та інших процесуальних документів; 5) підготовку статистичних даних; 6) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 7) видачу вироків, ухвал суду та виконавчих документів на підставі наявних у системі даних; 8) передачу матеріалів до електронного архіву.

Судом встановлено, що 12.03.2021 року до Ірпінського міського суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 364 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000391 від 19.08.2015 року.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 367/1803/21, № провадження 1-кп/367/471/2011 між суддями від 15.03.2021 року головуючим суддею визначено ОСОБА_9 .

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

Відповідно до ч. 1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, у випадку, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з п. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Суд звертає увагу, що вичерпний перелік підстав для відводу судді, передбачений ст.75 КПК України.

Так, частиною 1 вказаної статті передбачено, що слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваною, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення судді для розгляду справи.

Відповідно до ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід подаються під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках , якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивований.

Відповідно до ст. 118 ЖК України, службові жилі приміщення призначаються для заселення громадянами, які у зв`язку з характером їх трудових відносин повинні проживати за місцем роботи або поблизу від нього. Жиле приміщення включається до числа службових рішенням виконавчого комітету районної, міської, районної в місті Ради народних депутатів. Під службові жилі приміщення виділяються, як правило, окремі квартири.

Відповідно до ст. 56 Переліку категорій працівників, яким може бути надано службові жилі приміщення затверджений Постановою Ради міністрів Української РСР № 37 від 04.02.1988 року, службові жилі приміщення можуть бути надані судді Конституційного Суду України, Верховного Суду України, вищого спеціалізованого суду, апеляційного, місцевого суду, які потребують поліпшення житлових умов.

Відповідно до ст.ст. 1, 3, 4 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР затверджені Постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради № 470 від 11.12.1984р., ці правила регулюють облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм у безстрокове користування жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду, призначених для постійного проживання; квартирний облік, установлення черговості на одержання жилої площі, а також її розподіл здійснюються під громадським контролем і з додержанням гласності. Рішення виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів з питань квартирного обліку і надання жилих приміщень приймаються за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті у складі голови або заступника голови виконавчого комітету (голова комісії), представника профспілкового органу (заступник голови комісії), депутатів Ради, представників громадських організацій, трудових колективів. Склад комісії затверджується виконавчим комітетом місцевої Ради.

Статтею 51 ЖК України визначено, що жилі приміщення в будинках житлового фонду місцевих Рад народних депутатів надаються громадянам виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті з депутатів Рад, представників громадських організацій, трудових колективів.

Відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»: Місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. Місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування. Первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста. Сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях. Сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Таким чином, аналізуючи вищевказані норми чинного законодавства України, суд, прийшов до висновку, що Виконавчий комітет Бучанської міської ради є колегіальним органом, а тому відсутні підстави для задоволення заявленого відводу судді ОСОБА_9 у справі за № 367/1803/21, кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000391 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10.12.2009 р.), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, та "Веттштайн проти Швейцарії" п. 42, ЄСПЛ 2000-XII).

Суд звертає увагу, що наведені прокурором другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 мотиви не можуть слугувати підставою для задоволення заяви про відвід, жодних доказів, які б давали стороні право сумніватися у безсторонності та неупередженості судді під час розгляду справи заявником не подано, а тому відсутні правові підстави для задоволення заяви прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_10 про відвід судді ОСОБА_9 .

Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що доводи заявника, не містять підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу судді, передбачених ст. 75 КПК України, а також відсутні будь-які докази, що вказують на особисту, його близьких родичів чи члени його сім`ї заінтересованість в результатах провадження або існування обставини, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді кримінальної справи, оскільки, прийняття суддею відповідних процесуальних документів та вчинення інших процесуальних дій під час розгляду кримінальної справи, не є підставою для відводу судді та оціночно визначатись як сумніви у його об`єктивності та упередженості при розгляді кримінальної справи, а можуть бути вирішенні у визначеному процесуальним законодавством порядку шляхом оскарження винесених судом процесуальних документів. Суд розцінює заявлений безпідставний відвід як намагання затягнути розгляд справи, вплинути на суддю з метою досягнути бажаного результату. Зазначені у відводі обставини жодним чином не вказують на неупередженість судді, є надуманими і безпідставними, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. 75, 80, 81 КПК України, суд

у х в а л и в :
В задоволенні заяви прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про відвід судді ОСОБА_9 по справі № 367/1803/21 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1