Справа №760/3953/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , законних представників обвинуваченого ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від участі у розгляді кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0010016 від 01 вересня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 (справа №760/3953/19),

В С Т А Н О В И В:

21 жовтня 2022 року обвинувачений ОСОБА_3 подав до суду заяву про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 у рамках розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 125 КК України.
Заява мотивована тим, що в провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 125 КК України, на стадії допиту свідків проявила необ`єктивність та упередженість, вела процес з явно вираженим обвинувальним нахилом. Крім того, його захисник ОСОБА_6 чотири рази звертався з письмовими клопотаннями про ознайомлення з матеріалами справи, однак суддею ОСОБА_7 було відмовлено в зазначених клопотаннях. Заявник має стійке внутрішнє переконання щодо упередженості судді, завідомо обвинувальної позиції судді ОСОБА_7 у результаті судового розгляду.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.
Суддя ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, правом надання пояснень, у тому числі письмових, не скористалась.
Обвинувачений ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заяву про відвід судді ОСОБА_7 підтримали, просили задовольнити з підстав, викладених у ній.
Законні представники обвинуваченого ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтримали заяву про відвід судді.
Дослідивши заяву про відвід судді та додані до неї документи, вислухавши учасників провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як вбачається із заяви, в провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 125 КК України.
21.10.2022 року обвинуваченим ОСОБА_3 було подано заяву про відвід головуючому судді в рамках вищезазначеного кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.
Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.
Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.
Також, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Мироненко і Мартенко проти України (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах Фей проти Австрії (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та Веттштайн проти Швейцарії (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі Пуллар проти Сполученого Королівства Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).
У своєму рішенні по справі Фельдман проти України Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі Фельдман проти України, заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).
Заявник підставами для відводу зазначає те, що на його думку суддя ОСОБА_7 на стадії допиту свідків проявила необ`єктивність та упередженість, вела процес з явно вираженим обвинувальним нахилом, також вказав, що його захисник ОСОБА_6 чотири рази звертався з письмовими клопотаннями про ознайомлення з матеріалами справи, однак суддею ОСОБА_7 було відмовлено в зазначених клопотаннях.
Слідчий суддя зазначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.
Згідно із суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.
Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (справа «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року, пункти 49, 50).
Суддя вважається безстороннім, поки не доведено зворотного.
Крім того, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.
Презумпція особистої неупередженості судді діє допоки не з`являться докази на користь протилежного.
Необхідно зазначити, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення.
Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.
Слідчий суддя зазначає, що незгода з процесуальними діями судді, не є підставою для його відводу оскільки вона не дає підстав стверджувати про упередженість судді, а є лише підставою для оскарження судового рішення в апеляційному порядку.
Разом з тим, обставини, на які посилається заявник, як на підстави відводу судді статтею 75 КПК України не передбачені, а вказані в даному випадку мотиви фактично свідчать про незгоду заявника з діями головуючого в судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 .
Керуючись ст. 75, 80-81 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_7 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали буде оголошено 03 листопада 2022 року о 17 годині 30 хвилин.

Слідчий суддя ОСОБА_1