Справа № 522/9307/22
Провадження № 1-кс/522/443/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2023 року Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000506, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, у якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 26.07.2022 року по справі № 522/9307/22 на майно: пістолет «Форт-12 Р», калібр 9.00 мм, № НОМЕР_1 з магазином спорядженим 6-ма патронами, який 24.07.2022 року добровільно видав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язати уповноважену особу ГУНП в Одеській області повернути ОСОБА_4 майно, яке було вилучено у кримінальному провадженні № 0000506 від 24.07.2022 року, а саме: пістолет «Форт-12 Р», калібр 9.00 мм, № НОМЕР_1 з магазином спорядженим 6-ма патронами, який 24.07.2022 року добровільно видав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заявник в судове засідання не з`явився.

З матеріалів клопотання вбачається, що ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 26.07.2022 року по справі № 522/9307/22 задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП № 5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000506 від 24.07.2022 року, за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України; накладено арешт на пістолет «Форт-12 Р», калібр 9мм, № НОМЕР_1 , з магазином спорядженим 6-ма патронами, який 24.07.2022 добровільно видав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Метою накладення арешту є збереження вказаного майна в якості речових доказів у кримінальному провадженні та з метою проведення судових експертиз з вилученим майном.

На даний час кримінальне провадження № 0000506 від 24.07.2022 року закрито у зв`язку із відсутністю складу злочину.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як зазначається в ухвалі слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 26.07.2022 року по справі № 522/9307/22 метою застосування арешту є збереження речових доказів, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, необхідно врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину.

Таким чином, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних страв, викладеної ним в п. 6 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік (далі - Узагальнення), метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди).

Постановою дізнавача СД ВП № 5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 «про закриття кримінального провадження» від 31.10.2022 року, кримінальне провадження, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000506 від 24.07.2022 року, за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України - закрито у зв`язку з відсутністю складу злочину.

З огляду на зазначене, не вбачається правових підстав для арешту пістолету «Форт-12 Р», калібр 9.00 мм, № НОМЕР_1 з магазином спорядженим 6-ма патронами, який 24.07.2022 року добровільно видав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 13 листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 05.04.2013 №223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слід звернути увагу, що згідно з ч. 1 ст. 147 КПК клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення розглядається слідчим суддею, судом (під час судового розгляду), який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Такий підхід, враховуючи зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК, доцільно використовувати й при розгляді клопотань про скасування відсторонення від посади та арешту майна.

Один з випадків коли слідчий суддя скасовує такі заходи це при надходженні від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК), оскарженню не підлягає.

Згідно ч. 1 ст. 318 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Враховуючи закриття кримінального провадження № 0000506 від 24.07.2022 року, представник ОСОБА_4 звернувся до начальника відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 із заявою від 15.11.2022 року б/н про повернення майна ОСОБА_4 , яке добровільно видав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 24.07.2022 року в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000506 від 24.07.2022 року, за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України, а саме: пістолет «Форт-12 Р», калібр 9.00 мм, № НОМЕР_1 з магазином спорядженим 6-ма патронами.

Листом від 28.11.2022 року за №60.5вх885-К за підписом дізнавача СД ВП № 5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 відмовлено у вимозі про повернення майна, належного ОСОБА_4 , а саме: пістолет «Форт-12 Р», калібр 9.00 мм, № НОМЕР_1 з магазином спорядженим 6-ма патронами та рекомендовано звернутись до Приморського районного суду м. Одеса з вимогою про зняття арешту, оскільки, арешт накладений судом.

Таким чином, на теперішній час вилучено майно володільцю не повернуто.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились.

Розглянувши клопотання, вивчивши клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Згідно п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відноситься змагальність сторін.

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

В п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 01.11.1996 р. № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя» вказано наступне: «оскільки Конституція України, як зазначено в її статті 8, має найвищу юридичну силу, а її норми є нормами прямої дії, суди при розгляді конкретних справ мають оцінювати зміст будь-якого закону чи іншого нормативно-правового акта з точки зору його відповідності Конституції і в усіх випадках застосовувати Конституцію як акт прямої дії. Судові рішення мають ґрунтуватися на Конституції, а також на чинному законодавстві, яке не суперечить їй.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституційні права та свободи людини і громадянина є безпосередньо діючими. Вони визначають цілі і зміст законів та інших нормативно-правових актів, зміст і спрямованість діяльності органів законодавчої та виконавчої влади, органів місцевого самоврядування і забезпечуються захистом правосуддя.

Частинами першою, другою та четвертою ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно із ч. 1 ст. 319 ЦПК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадку та в порядку, встановлених законом.

Згідно із абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 173-174, 318-380 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000506 задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 26.07.2022 року по справі № 522/9307/22 на майно: пістолет «Форт-12 Р», калібр 9.00 мм, № НОМЕР_1 з магазином спорядженим 6-ма патронами, який 24.07.2022 року добровільно видав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати уповноважену особу ВП № 5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області повернути ОСОБА_4 майно, яке було вилучено у кримінальному провадженні № 0000506 від 24.07.2022 року, а саме: пістолет «Форт-12 Р», калібр 9.00 мм, № НОМЕР_1 з магазином спорядженим 6-ма патронами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя:

09.02.2023